41 



kaikki ne ukonilmat, jotka övat sattuneet ulommilla maja- 

 koilla ja saarilla; „rannikolla" taasen ne ukonilmat, jotka 

 sattuivat asemilla korkeintaan 20 km päässä rannikolta 

 sisämaahan. Kaikki muut purkaukset kuuluvat „sisämaa"- 

 asemille. 



Taulu 7. 



n^asemain luku. N = ilmoitettujen purkausten luku. 



N 



- = ukkoslukuisuus s. o. purkausten luku asemaa kohden. 





Merellä 



j 



' Eannikolla 



Sisämaassa 



1904 





































n 



15 



N 

 n 



; n 



N 



N 



n 



N 



N 

 n 



Huhtikuu . . 



10 



3 



0.3 



1 35 



23 



0.7 



40 



20 



0.5 



Toukokuu . . 



10 







0.0 



39 



14 



0.4 



1 42 



20 



0.5 



Kesäkuu . . . 



11 



15 



1.4 



50 



99 



2.0 



50 



117 



2.3 



Heinäkuu . . 



11 



23 



2.1 



51 



136 



2.7 



53 



153 



2.9 



Elokuu . . . 



11 



12 



1.1 



; 46 



88 



1.9 



51 



87 



1.7 



Syyskuu . . . 



11 



9 



0.8 



' 40 



36 



0.9 



43 



36 



0.8 



Huhti— Syysk. 



— 



— 



5.7 







8.6 



- 



— 



8.7 



Kuten taulnsta huomaa, kasvaa ukkoslukuisuus me- 

 reltä maalle päin, mutta ero sisämaan ja rannikon välillä 

 ei nytkään ole varsin suuri. ^ Kumminkin on — liuhti- ja 

 elokuuta lukuunottamatta — ukkoslukuisuus suurin sisä- 

 maassa. 



B. UkonilniGJen lukuisuus eri leveysasteilla. 



ukkoslukuisuus pienenee yleensä siirryttäissä maa- 

 pallolla alemmilta leveysasteilta korkeimmille. Sen todis- 



^ Karsten: siv. 44. 

 Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 



