17 



Det är troligt, att genom detta värmemasimum i iso- 

 baren 760 den 3 på morgonen uppkommit en typisk åsk- 

 väderssäck. De första utbrotten på morgonen uppstodo 

 utan tvifvel i närheten af det i „säcken" varande mini- 

 met. Detta fall utgör en bekräftelse på den af Professor 

 A. F. Sundell ' redan år 1887 uttalade åsikten om, att 

 „I allmänhet torde äfven värmeåskvädren stå i samband 

 med förhandenvarande svagare barometerminima"'. 



Efter åskvädret föll temperaturen betydligt (Fig. I). 

 Orsaken härtill var att det ursprungligen relativt svaga 

 minimet altmer fördjupar sig medan det förflyttas österut. 

 Det förorsakade därför den 4 och 6 starka stormar från 

 nordsidan i vårt land. 



o askväders'penoden, juni 12. 



Detta åskväder inträffade under en tid då tempera- 

 turen var under den normala (Fig. I). Lufttrycket är 

 högst i vester på Atlanten, lägst i öster i Ryssland. Den 

 12 vexlade lufttrycket mellan 750 à 760 mm i öster och 

 vester. Askutbrotten inträffa för det mesta i SE Finland 

 och rörelseriktningen motsvarar Buys-Ballot's lag. Ask- 

 utbrotten inträffade alltså hufvudsakligast på det i öster 

 lia'S'ande minimets område. 



Efter åskvädret steg temperaturen på flere ställen 

 öfver den normala, ty öfver Finland utbreder sig ett om- 

 råde med högre lufttrj^'ck. 



Den 17 juni begynner en längre åskvädersperiod, 

 hvilken räcker till den 10 juli. Som ur Fig. I framgår, 

 inträffade utbrotten delvis under normala temperaturför- 



' Sundell: Askvädren i Finland 1887, sid. 17. 

 Nat. o. Folk, H 67, N:o 2. 



