25 



och genom SW- vinden steg temperaturen; minimet låg 

 på Ishafvet. Den 2 var lufttrycksfördelningen jämn, men 

 i trakten af Jyväskylä fanns en åskväderssäck, liksom 

 äfven under den följande dagen. Området med åskutbrott 

 låg hufvudsakligast i Norra Finland; åskvädret var starkt 

 och vinden likaså. — Den 4 hade åskväderssäcken i Mel- 

 lersta Finland, troligen i följd af den höga temperaturen, 

 utbildats till ett svagt minimum. Området med åskutbrott 

 hade förflyttat sig mera till de mellersta och östra delarna 

 af vårt land, söderom ifrågavarande minimum. På några 

 ställen rådde under åskvädret en hård storm. — Ask- 

 utbrotten voro tydligen af värmenatur, men möjligt är 

 dock att de tillhörde en „Böen"-hvirfvel. ^ Det labila 

 jämnviktsläget, h vari luften befann sig, framgår ur luft- 

 ballonguppstigningarna i Pawlovsk 2 den 1 aug. kl. 2.8 — 

 3.50 p. 



På 30 meters höjd 18°. o 

 „ 850 „ „ 8°.5 



14 åskvädersperioden, augusti 13. 



Denna dags utbrott är af hvirfvelåskvädernatur. 

 Temperaturen, som före åskvädret var i stigande, föU 

 något därefter (Fig. I). Dagen förut låg i Södra Sverige 

 ett 748 mm djupt minimum. Gradienten var stor och 

 vindarna därigenom starka. Den 13 på morgonen låg 

 minimet på Åland. Området med åskutbrott låg hufvud- 

 sakligast i SW-Finland och medels isobronter kunde man 

 framställa ett åskväderståg från Kimito till Ikalis. Rörelse- 



' Das Wetter 1898 sid. 193—204; 1903 sid. 121—127. 

 2 Bull. Meteorolog. de I'Observ. Phys. Nicolas St. P:burg 1904 

 N:o 202. 



Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 



