35 



7. Åskvädrens rörelseriktning. 



En närmare beskrifning öfver åskvädrens rörelse- 

 riktning samt andra hit hörande frågor finnes i under- 

 sökningen ,.0m åskvädren i Finland 1903" sid. 40—41. 

 Här må omnämnas resultaten för år 1904 samt de därur 

 samt från föregående års resultat dragna slutsatserna. 



Som en allmän lag kan man anse, att åskvädren 

 följa den allmänna luftcirkulationen, d. v. s. röra sig en- 

 Hgt Buys-Ballot's lag. Karsten ^ kom till detta resultat 

 redan 1903. Plumandon^ har närmare undersökt denna 

 fråga och han har gjort den upptäckten, att om gradien- 

 ten är åtminstone O.oot — O.ois mm, ansluter sig åskvädret 

 till den allmänna luftcirkulationen, som följer Buys-Bal- 

 lot's lag. Om gradienten är mindre är rörelseriktningen 

 obestämd, men dock riktningen från SW den allmännaste 

 åtminstone i Frankrike. — I Finland var 1904 gradienten 

 i allmänhet under åskväder större än 0,oi mm, hvarigenom 

 rörelsefenomenet får sin naturliga förklaring. 



Karsten särskiljer mellan en lokal och en allmän 

 rörelseriktning. Den lokala rörelsen kan visserligen ofta 

 skilja sig rätt betydligt från den allmänna, men ändå kan 

 man anse den föregående lagen allmängiltig. 



Under år 1904 uppträda utbrotten på följande sätt 

 i de olika delarna af ett minimum: 



Taben 5. 



Oktant . . 



S 



SW 



W 



JNW 



N 



NE 



E 



SE . 



Procent . . 



20.6 



17.2 



12.6 



7.8 



7.7 



7.2 



12.6 



14.2 1 



' Karsten: sid. 41, 



- Plu mandon: La marche des orages 1894. 



Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 



