38 



första så liten och dessutom i följd af det dugliga obser- 

 vationsmaterialets ringa mängd så osäker, att den åtmin- 

 stone tillsvidare kan lämnas obeaktad. 



Enligt Robr's ^ undersökning öfver åskvädret den 

 11 dec. 1891 var fortplantningsbastigbeten på bafvet 79.? 

 km. Denna bastigbet är bland de största observerade. 

 Maximibastigbeten år 1903 närmar sig fullständigt detta 

 värde. Den minsta observerade bastigbeten är åter 9.3 km, 

 bvilken Probaska^ påvisat i Steiermark. I Finland är 

 motsvarande tal 12 km, alltså äfven den nära det andra 

 gränsvärdet. De i Finland 1903 — 04 observerade gräns- 

 värdena närma sig alltså de å utrikes ort observerade. 

 Detta betyder möjligen, trots osäkerbeten, att de förut- 

 nämda bastigbetsvärdena i någon mån motsvara de verk- 

 liga förbållandena. Först den under flere års lopp samlade 

 erfarenbeten kan slutHgen afgöra denna fråga. 



I utlandet bar man konstaterat en dagbg ocb årlig 

 period bos rörelsebastigbeten. -^ Dessutom varierar bastig- 

 beten beroende från bvilket ball åskvädret närmar sig. 

 Från vårt land känner man ingenting med säkerhet 

 om dessa fenomen, men dock synes det som om hastig- 

 heten från S à SW vore störst, omkring 46 km. I Frank- 

 rike är hastigbeten från SW 49 ocb i Ryssland från SW 

 och NW 47 km. ^ 



Hvad åskväderstågen år 1904 beträffar, voro de i 

 förhållande till det föregående året betydligt mindi^e. Det 

 första ocb samtidigt det betydligaste åskväderståget in- 

 träffade den 17 april. Området med åska låg bufvud- 



1 Hann: Lehrbuch d. Met. 1901, sid. 650. 

 - Gockel: Das Gewitter, sid. 198. 

 ^ Hann: sid. 650. 

 * „ „ 652. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



