190 



193. M. metata Fr. Karst. Basidsv. p. 85. 



Sporerna omvändt äggrunda, med en liten sned spets 

 vid basen. Cystider inga. Mellanlagrets hyfer ända till 44 

 mmm. tjocka. 



200. M. amicta Fr. Kar.st. Hattsv. t. p. 114 form. 



Lamellerna hvita. 

 Barrskog. (Mustiala). 



* M. militaria Karst. Symb. ad Myc. Fenn. XXIX (Med- 

 del. af Soc. pro Faun. et Flor. Fenn. 16: 1889, 

 p. 91). 



Hatten hinnaktig, i midten n. köttig, trubbig eller med 

 en liten vårta, klocklik, till midten genomskinligt strimmig 

 eller n. fårad, n. klibbig, blekt gråbrun, vid torkning icke 

 eller svagt urbleknande, omkring 1 cm. hög, 1 — 1,5 cm. bred. 

 Foten pipig, jemntjock, spänd, n. pudrad, snart bar, n. klib- 

 big, vid basen vanligtvis lökformigt uppsvälld och krökt, 

 hyalint blek, torr hvitnande, 4 — 6 cm. hög, 1,5—2 mm. tjock. 

 Lamellerna n. tättsittande, från foten mot hattens kant jemut 

 afsmalnande, uppstigande, fastväxta, nedlöpande med en tand, 

 smala (2 mm. breda), hvita, stundom rödbrunfläckiga. Spo- 

 rerna elliptiska, med oljedroppar, 7 — 9 = 3 mmm. Basiderna 

 cylindriskt klubblika, 25 — 30=6—7. Cystider inga. 



Bränd, mark., bland Cladonier (Mustiala). Sept. och 

 Okt. 1889. 



Växer i flockar. Lukten svag, icke behaglig. Skiljd 

 från M. vulgaris genom sin konstant klockform iga, mindre 

 klibbiga och större hatt samt sina längre sporer. 



