210 



In. curvipes Karst. (Hedwigia 1890, p. 176). 



Hatten köttig, tunn, först kullrig, sedan platt, oregel- 

 bunden, trubbig, tilltryckt fintrådig eller fintrådigt småfjällig, 

 slutligen glatt, brunblek, 2—2,5 cm. bred. Foten tät, krökt, 

 flerböjd eller skrufvriden, nedtill afsmalnad, fintrådig, blek, 

 omkring 3 cm. hög och 5 mm. tjock. Lamellerna vidfästade, 

 lossnande, tättsittande, först hvitbleka, sedan kaffebrunaktiga, 

 3 mm. breda. Sporerna kantigt elliptiska, 9—15=5 — 7 mmm. 

 Cystiderna bukigt spolformiga, i toppen fintaggiga, 60—70= 

 19 — 22 mmm. 



Bar mulljord. (Mustiala). 



* In. inconcinna Karst. Symb. ad Myc. Fenn. XXIX 

 (Meddel. af Soc. pro Faun. et Flor. Fenn. 16: 



1889, p. 99). 



Hatten n. köttig, tunn, kullrigt platt, trubbig eller med 

 en n. puckelformig upphöjning på midten, slät, glatt, inväxt 

 fintrådigt, blek, med dragning i rost- eller kaffebrunt, 2 — 3 

 cm. bred. Foten tät, jemntjock, flerböjd, n. fintrådig, blek- 

 aktig, i toppen hvitpudrad, omkring 4 cm. hög, 2 — 4 mm. 

 tjock. Lamellerna urbugtadt fastväxta, tättsittande, först oliv- 

 färgadt bleka, sedan rostbrunaktiga, i eggen luddigt naggade 

 och blekare. Sporerna elliptiska, vanligen oliksidiga, inuti 

 gryniga, höggula (under mikr.), 8—13=5—6 mmm. Cysti- 

 derna bukigt spolformiga, i toppen fintaggade, 60—65 = 14—17 

 mmm. 



Barrskog. (Mustiala på Syrjäås). Aug. 1889. 



Luktlös. Köttet hvitt. 



