218 



Hatten köttigt seg, torr korkartadt vedhård, utan bälten, 

 företrädesvis mot basen n. borsthårigt smågropig eller rynkig, 

 n. glatt, gråblek, baktill utbredd, inuti fibrös, livit och med 

 otydliga bälten, vanligtvis sammanflytande, 3—6 cm. bred, 

 vid basen 2—3 cm. tjock. Porerna m. små, runda eller fler- 

 böjda, hvita, grunda (2—3 mm. djupa). Sporerna cylindriska, 

 raka eller böjda, 2—3 = 0,5 — 1 mmm. Hyferna 2 — 4 mmm. 

 tjocka. 



Granved. (Mustiala). 



* Bj. alborosea Karst. (Hegwigia 1889, p. 366). 



Hatten köttigt fibrös, seg, elastisk, kullrigt platt, n. tre- 

 sidig, half, stundom vid basen utbredd och sammanväxande, 

 utan bälten, hvitluden, inuti blekt rosenröd, 1 — 2 cm. tjock. 

 Porerna olikformiga, oftast runda, temligen djupa (4— .5 mm.), 

 rosenröda. Sporerna förlängda, böjda, 3 = 0,5—1 mmm. 



Tallstubb. (Pisparisti skog vid Åbo). 



* Bj. colliculosa Karst. (Hedwigia 1890, p. 177). 



Hatten köttigt fibrös, fast, half, njurformig eller aflång, 

 vanligtvis olikformig, n. tresidig, kullrig, undertill kullrig eller 

 platt, hinnlös, med små gropar och upphöjningar, utan bälten, 

 med likafärgad, trubbig kant, 5 — 6 cm. bred. Porerna ganska 

 små, n. runda eller förlängda, slutligen ofta flerböjda, med 

 tandade mellanväggar, låga (2—3 mm. djupa). Sporerna af- 

 långa, 4-5= 1,5 — 2 mmm. 



Stammar af gråal. (Mustiala). 



Temligen lik Bj. trabea, men mycket fastare, fullkom- 

 ligt hvit, med trubbig kant och ganska bitter smak. 



