235 



geologen Elie de Beaumont, en af den namnkunnige direk- 

 torn för Pariser-observatoriet Le Verrier understödd uppma- 

 ning till de nordiska ländernas innevånare, att studera de 

 årliga förändringarna af det isbälte, som sträcker sig kring 

 polen och om vintern betäcker äfven sydligare breddgrader, 

 emedan dessa förhållanden utan tvifvel ofta invärka på väderle- 

 ken i sydligare länder. ^ 



I Sverige hafva isförhållandena i landets vattendrag varit 

 föremål för flera intressanta undersökningar. Den första af 

 dem har här redan blifvit nämnd ^ : de följande voro : A. J. A. 

 Cromvall: Isförhållandena i Sverige under vintrarna 1871 — 

 1872 och 1872—1873. Upsala 1875; H. H. Hildehrandsson 

 et C. A. Rundlund: Prise et débâcle des lacs en Suède, Au- 

 tomne 1871 — Printemps 1877 (Nova Acta Soc. R. Scient. 

 Ups. 1878. Vol. X.); samt E. Solander: Om isförhållandena 

 i Sveriges rinnande vatten. (Öfv. af K. V.-A. förh. 1882). 



I Finland hafva uppgifter om isförhållandena insamlats 

 alltsedan år 1846 enligt af Finska Vetenskaps-Societeten upp- 

 gjorda formulär, omfattande ej allenast khmatologiska utan äf- 

 ven s. k. fenologiska företeelser. Dessa formulär tillkommo för- 

 nämligast genom de nitiska bemödandena af Prof. J.. I. Nervander, 

 som efter den kände Prof. G. G. Hällström's död gjorde sig 

 till målsman för de af Quetelet år 1841 ånyo till lif väckta 

 sträfvandena, att till utredning af orters klimatologiska förhål- 

 landen jämte meteorologiska observationer anteckna äfven ti- 

 derna för flyttfoglarnas ankomst och affärd, växternas blom- 

 ning och fruktmognad m. fl. data. ^ De under åren 1846 till 



1 Se H. Hildebrand Hildehrandsson: Isförhållandena i Sverige 

 under vintern 1870—71. Sid. 22 (Upsala Universitets Årssl^rift 1872). 



2 A. Moberg : Naturalhistoriska daganteckningar gjorda i Fin- 

 land åren 1750—184.5. (I „Notiser ur Sällsliapets pro Fauna & Flora 

 Fennica förhandlingar". Bihang till Acta Soc. Sc. Fenn. 3 häft.) 



