264 



De särskilda data äfvensom de med ledning af dem be- 

 räknade antal dagar, som marken var har i skogarna och pä 

 öppna fält, samt de antal dagar sjöarna och de rinnande vatt- 

 nen voro isfria utsattes derpa på större kartblad öfver Fin- 

 land, hvarpâ linier uppdrogos genom de orter, hvilka voro ut- 

 märkta med samma datum eller samma antal snö- och isfria 

 dagar. De erhållna kroklinierna öfverfördes sedan på mindre 

 kartblanketter. Sålunda hafva kartorna 1—7 uppkommit. 



För ett rätt bedömande af den kartografiska framställ- 

 ningen af snötäckets bortgång och den däraf beroende isloss- 

 ningen vore det af nöden att kunna gifva en fullständig bild 

 af växlingarna i snötäckets djup under den föregående vintern, 

 af temperaturförhållandena, då marken blef betäckt för vin- 

 tern, äfvensom af väderleksförhållandena vid tiden för smält- 

 ningens början och fortgång. Såsom redan nämdes utfördes 

 ej några snömätningar i Finland vintern 1889 — 90. Jag nöd- 

 gas därför inskränka mig till att i några korta drag söka ka- 

 rakterisera den ifrågavarande vintern, hvarvid jag beträffande 

 snöförhållandena tilLen del begagnar mig af E. Be^^g: <-tJber 

 die Beobachtungen der Schneedecke im Europäischen Russ- 

 land in der ersten Hälfte von 1 890» ^). 



Vintern 1889 — 90 var, för att gifva ett totalomdöme, 

 synnerligen abnorm i afseende å nederbördsförhållandena. 



November och december 1889 utmärkte sig öfverhuf- 

 vudtaget i hela Ost- och Central-Europa genom en ovan- 

 ligt ringa nederbörd. Sålunda föll i Petersburg dessa måna- 

 der under sammanlagdt 35 dagar och i Stockholm under 

 46 dagar ingen mätbar nederbörd. Den under november må- 



*) Repert. f. Meteorologie. Bd. XIV, N:o 5. (Detta arbete äf- 

 vensom de däri omnämda åtgärderna för snömätningars anordnande 

 i Ryssland blef mig bekant först i början af år 1891). 



