265 



iiad fallna snön bildade ingenstädes ett sammanhängande ^) 

 snötäcke, med undantag möjligen af de nordligaste delarna af 

 rinland och Ryssland, emedan efterföljande regn och varmare 

 väderlek åter bragte snön att försvinna. I Helsingfors inträdde 

 slädföret den 11. december (snö föll 16,7 mm.), men var re- 

 dan kring den 20. i samma månad mycket skralt till följd af 

 flera hvarandra aflösande barometerminima, hvilka medförde 

 regn och högre temperatur -). Slutet af decemher medförde i 

 Mnland ovanligt högt lufttryck (25 — 26. december 780 — 785 

 mm. i södra delarna af landet), men ej synnerligt låg tempe- 

 ratur. Den af Berg uppgjorda kartan öfver gränserna för det 

 sammanhängande snötäcket gör det troligt att södra delen af 

 Finland omkring den 1. januari 1890 ej hade en fullständig 

 snöbetäckning. Nämnas kan äfven i detta sammanhang att 

 boskapen i Kronoborg (Ladogas vestra strand) nyårstiden gick 

 ute på bråddåkrarna, hvilka voro nästan alldeles bara, och att 

 Helsingfors södra hamn var öppen ännu den 28. dec. 



Januari månad 1890 kännetecknas af jämförelsevis stor 

 nederbörd, hvilken i Tyskland föll mest i form af regn, i Ryss- 

 land, Finland och Sverige däremot till betydlig del' såsom snö. 

 I Sverige, Norge och Danmark öfversteg nederbörden i all- 

 mänhet med 20 à 40 % den normala. Temperaturen för må- 

 naden var ovanligt hög och öfversteg t. ex. i Sverige med 2 

 à 51/2 " den vanliga. Från den 2. till och med den 10. ja- 

 nuari befunno sig södra och mellersta delarna af Finland i 

 ett temperaturområde mellan O " och -}- 5 ^ C, betingadt af 

 flera fortgående barometriska minima, hvilka medförde SAV- 

 vindar. Den 11. januari äro vindarna i Finland mest från 



^) Sammanhängande snötäcke = mer än hälften af omgifnin- 

 gen betäckt med snö. 



^) I Keuru föll snö den 14 dec. till ett kvarters djup, som 

 åstadkom ett godt slädföre. 



