268 



vationer gjorda under åren 1845 — 1882: i november 60,7 mm., 

 december 43,o mm., januari 35,7 mm., februari ol,5 mm. ocli i 

 mars 29,6 mm. Nederbörden i Helsingfors för november må- 

 nad 1889 understeg således den normala med omkring 25 Vo 

 för december var den 10 mm. öfver medelvärdet. I januari 

 1890 öfversteg nederbörden likaså den i medeltal vanliga med 

 17 mm.; den största delen häraf nedföll i form af snö. Fe- 

 bruari 1890 har återigen att uppvisa en ovanligt liten neder- 

 börd. Under perioden 1845 — 1891 har nederbörden i Helsing- 

 fors i februari ingen enda gång fallit i så ringa mängd; fe- 

 bruari 1858, som i detta afseende kommer februari månad 

 1890 närmast, har en nederbörd af 9,2 mm. I mars slutligen 

 uppgick nederbördsmängden till ett belopp, som med i det 

 närmaste 100 ^/o öfverskjuter det normala. 



Temperaturförhållandena voro likaså mj^cket afvikande 

 från de vanliga. Medeltemperaturen för november och decem- 

 ber var omkring 3 ", för januari 4,\ för februari 3,5 och för 

 mars 4,^1 högre än det mångåriga medelvärdet. 



Den under mycket blida vintrar uppträdande rötan hos 

 brädden på åkerfälten åstadkom ej någon skada, åtminstone ej 

 i södra delen af landet. Orsaken till detta lyckhga förhållande 

 torde man böra tillskrifva frånvaron af ett tjockare snötäcke. 

 Till följd häraf kunde marken dock tillfrysa och blef ej hel- 

 ler senare upptinad och genomdränkt vid inträffande töväder. 



Det har tidigare sagts, att en köldperiod inträdde i slu- 

 tet af februari och varade till och med de första dagarna af 

 mars. Vid denna tid nådde ismassorna i Finska Viken äfven 

 sin största utsträckning och mäktighet. Såsom svnes af den 



