274 



att snöhöljet tilltog och utlredde sig åt W. från hörjan af 

 januari ända till hörjan af mars, då det nådde sin i hvarje 

 afseende största mäktighet, hvarefter det började draga sig 

 tillbaka. I sydöstra och södra delen af Ryssland hade dock 

 maximum uppnåtts redan i medlet af februari och snösmältnin- 

 gen vidtog således där en half månad tidigare. 



De af Berg dragna kurvorna angifva nu, såsom nämdes, 

 gränserna för det sartimanhängande snötäcket för hvar ]5. dag, 

 hvarför jag ej kunnat komplettera dem med dylika för Fin- 

 land ; de af mig erhållna uppgifterna utgöra nämligen svar på 

 frågan: när blef marken har. Emellertid ega de af mig å 

 kartorna 1 — 7' framställda linierna en öfverraskande form- 

 likhet med de af Berg erhållna kurvorna. Dessa linier hafva 

 samtliga formen af kilar, hvilkas gemensamma axel ligger i 

 riktningen SW — NE. Berg säger (1. c. sid. 16): »Interessant 

 ist der weitere Verlauf im Eückgang der Schneedecke vom 15 

 März an, da sich in der analogen Form der Grenzbildung bei 

 der Abnahme derselben offenbar die Abhängigkeit von der 

 geographischen Breite einerseits und den continentalen Bedin- 

 gungen andererseits zu erkennen giebt». En blick på kartorna 

 1 — 7 besannar äfven detta påstående, att en orts breddgrad 

 och afstånd från öppet haf (dess kontinentala eller maritima 

 läge) äro faktorer, hvilka betinga ortens snö- och isförhållan- 

 den. Men såsom en tredje sådan faktor af stor betydelse bör 

 öfven framhållas ortens höjd öfver hafvet. Alla dessa samvär- 

 kande orsaker hafva äfven påvisats uti de redan nämda arbe- 

 tena af Hildehr andsson, Cronvall m. fl. rörande isförhållan- 

 dena i Sveriges vattendrag. De af dem uppdragna equigla- 

 cialernas (kurvor, hvilka sammanbinda orter med lika långa 

 istider,) hufvudriktning går i Sverige i SW — XE, hvilket låter 

 förklara sig genom landets formation. 



