284 



SchuUheiss och Sinc/er om snöförhållandena i Bayern, ^) må- 

 ste man känna sig böjd för att inrymma snön och snöhöljet 

 på marken ett lika berättigadt rum vid diskussionen om kli- 

 matologiska frågor som de vanliga meteorologiska elemen- 

 ten öfverhufvud. Vid lika lufttrycksfördelning under olika 

 vintrar äro temperaturförhållandena ofta mycket skiljaktiga 

 från hvarandra, och häri har man, enligt Woeikoff, att 

 spåra snötäckets inflytande. Enligt ScImUheiss ^) säger v. 

 Bezold i en uppsats, »Das Klima von Öberbayern»: »Af 

 stort värde vore det att kunna angifva hvilken bråkdel 

 af den totala nederbördsmängden om året i medeltal faller i 

 form af snö, emedan snön för underhållet af källorna och för 

 markens bevattnande är af synnerlig betydelse och väger mera 

 i vågskålen än lika stora kvantiteter vatten». Detta framhål- 

 les äfven af Lang ^), som visar att sommarregnen ej genom- 

 fukta marken, utan ganska snart flyta bort till de rinnande 

 vattendragen, då däremot vintersnön utgör en god källa för 

 grundvattnet. 



Dessa och många andra uttalanden bevisa att studiet af 

 snö- och isförhållandena har en teoretisk vikt för meteorologin 

 och eger praktisk betydelse för jordbruket. 



1) Snömätningar började man tidigast utföra i Bayern, näml. 

 vintern 1886—1887. 



2) Schultheiss : Die Sclineeverhältnisse Bayerns, sid. XVIi: 

 Beobaclitungen der meteor. Stationen im Königreich Bayern. 

 Jahrg. VII. 



3) Lancj: Schwankungen der Niederschlagsmengen und Grund- 

 wasserstände in München 1857—1886, i: Beoh. d. meteor. Stationen 

 im Königreich Bayern. Jahrg. IX. 



