415 



Tufvorna viclt utbredda, svarta. Konidierna qvadrati- 

 ska eller klotrunda, 6—7 mmm. i diam., opakt sotbruna och 

 genomskinliga (under mikr.) Konidiekedjorna raka eller fler- 

 böjda, korta (ända till 60 mmm. långa). 



På torra stjelkar af Urtica dioica (Merimasku). 



122. H. sorblnum Karst. Symb. ad Myc. Fenn. XXIX 

 (Medd. af Soc. pro Faun. et Flor. Fenn. 16: 1889, 

 p. 105). 



Tufvorna frambrytande, söndersprängande öfverhuden, 

 tätt ställda i grupper, slutligen sammanflytande till ett pul- 

 verulent, svart öfverdrag öfver hela fruktytan. Myceliehy- 

 ferna greniga, ledade, färglösa eller nästan sotbruna, korta. 

 Konidiekedjorna korta, sammanklibbade, bildande klotlika 

 hopar. Konidierna klotrunda eller nästan klotrunda, sotbruna 

 (under mikr.), 6 — 9 mmm. i diam. 



På frukter af Sorhus aucuparia (Tammela). 10. 



Denna svamp uppträdde i Tammela hösten 1889 i yt- 

 terligt riklig mängd och anställde stor förödelse å rönnens 

 frukter. Dessa svartnade, skrupnade och afföUo i förtid. 



123. H. scriptum Karst. Symb. ad Myc. Fenn. XIX 

 (Medd. af Soc. pro Faun. et Flor. Fenn. 14: 1887, 

 p. 90). 



Tufvorna punkt- eller strimmformiga, svarta. Konidie- 

 kedjorna enkla, flerböjda, halftgenomskinliga, sammansatta 

 af 16 — 20 konidier eller leder, 60 — 75 mmm. långa, 3 — 6 

 mmm. tjocka. Konidierna kubiska, utan oljedroppar, 3—6 

 = 6 mmm. Myceliehyferna oansenliga. 



På FhelUnus nigricans (Mustiala). 7. 



