519 



— 18 mmm. Konidiealstrarene trådlika, oledade, enkla eller 

 klynnedelta, merendels längre än konidierna. 



På förvissnade grenar af björk (södra Fini.) 4. 



Är konidiestadiet till Fseudovalsa Janciformis. 



CXXII. Seiridiella Karst. Symb. ad Myc. Fenn. XXX 

 (Medd. af Soc. pro Faun. et Flor. Fenn. 18: 

 1891, p. 7). 



Konidiebäddarne frambrytande, dynlika, svarta. Koni- 

 dierna elliptiskt aflånga eller aflånga, fyrcelliga, sotbrunak- 

 tiga, perlbandslikt förenade, utbildande sig af konidieal- 

 rstrarene. 



302. S. ramealis Karst. Symb. ad Myc. Fenn. XXX, 

 p. 7. 



Konidiebäddarne spridda, dynlika, torra plattare och 

 rynkigt ojemna, kretsrunda, frambrytande, svarta, omkring 

 0,5 mm. i diam. Konidierna successivt bildade af konidieal- 

 strarenes leder, först bleka och encelliga, sedan sotbruna och 

 fyrcelliga, vid lederna icke hopsnörpta, 18 — 22 = 8—9,5 

 mmm. Konidiealstrarene jemnte konidierna 100—130 mmm. 

 långa. 



På torra björkgrenar (Mustiala). 11. 



CXXIII. Pestalozzia De Not. Micr. Ital. Dec. II, n. 

 IX. Sacc, Syll. III, p. 784. 



