5 
skiljaktigheter utan endast gör anspräk pä att vara en Geog- 
nostisk Öfversigts karta och dä hela kartaomrädet, med un- 
dantag af nordöstra delen af Kuusamo socken, upptages af 
till största delen med dammjord betäckta höjder, stora mos- 
sor och sandmoar, skulle specialkartor i större skala, om 
ock & dessa utsattes alla jordskiljaktigheter, blifva nägor- 
lunda enformiga. 
Den tid torde vara ännu temmeligen aflägsen dä alla 
dessa trakter äro geometrice affattade och noggrant under- 
sökta. 
Säsom de här befintliga vattendragens lopp äfven an- Traktens all- 
tyda, sänker sig hela detta landtomräde i stort betraktat "dnna skap- 
frän NO mot SW pä vestra sidan af maanselkä der vattnet ei 
genom Kemi och Torneä elfvar med ätskilliga forsar ned- 
strömmar till Bottniska viken; samt frän NW mot SO pä 
östra sidan af sagde landthöjd hvarest vattenmassan äter 
söker sitt utlopp till Hvitahafvet. 
Bergmassornas form utgöres vanligast af enstaka kullar Bergens form. 
hvilka isynnerhet i Öfvertorneä, der trakten är mera kuperad, 
oftast äro betäckta med dammjord samt branta pä RM N 
och NW sidor, säsom Pl. I utvisar. 
De mest högländta trakter inom kartaomrädet äro Rita- Högländta 
korkia, norra sidan af Kuusamo och sydvestra delen af Kuo- "**er- 
lajärvi socknar samt Mustivaara pä östra sidan af Öfvertor- 
ned socken. Frän nämnda höjder erbjudes en mycket vid- 
Sträckt utsigt, ehuru bäde Ritakorkia och Mustivaara icke 
Särdeles höja sig öfver slättlandet deromkring. 
De förnämsta höjder inom kartaomrädet äro: Höjder. 
Kieskistunturi inom Kuolajärvi socken omkring 1,800 fot öfver hafvet. 
Sieppitunturi „ ” ” » 1,700 ” ” 
Sallatunturi » „ „ ” 2,000 » 2) 
Nuorunen Kuusamo „ „1,046 
” 
