11 
ät grätt. Oligoklasen, vanligen mycket sparsam, är af hvit 
färg; glimmern i allmänhet svart eller mörkbrun. 
Den röda gneissen förekommer i kartans nordöstra del, 
dess färg är dels ljus- dels köttröd, härrörande frän ortho- 
klasens. Oligoklas träffas blott sparsamt; glimmern är svart, 
uppträdande i ringa mängd. 
Jemte dessa tvenne gneisvarieteter förekommer dess- 
utom hornblende- och protogyngneis, bädadera säsom under- 
ordnade lager; den sistnämnda, vid östra ändan af Paana- 
Järvi i Kuusamo socken, med utmärkt vackra himmelsbläa 
eordieritkristaller. 
Gneissens strykning är i allmänhet NW till SO och 
SW till NO samt stupningen antingen nordlig eller sydlig 
äfvensom vertikal. 
Kartan upptager fyra omräden af lerskiffer, hvilken i 
dagytan uppträder i form af läga och särdeles släta hällar 
med mjukt afrundade sidor, undantagandes de ställen der 
vattnet genombrutit skifferlagren, säsom till exempel vid Kemi 
elf. Alla dessa lager g& i ONO. 
Bergartens färg är antingen grä, blägrä eller brun; den 
bruna varieteten träffas i Kuusamo socken. Härdheten till- 
tager ju mera bergarten närmar sig till glimmerskiffer. 
Lerskifferns parallelstruktur eller skiffring stryker längs 
kartans hela omräde frän O till ONO. Stupningen som 
Oregelbundet är än nordlig än sydlig, ganska ofta stäende, 
bildar mycket sällan mindre än 80% vinkel mot horizontal- 
planet. 
Glimmerskiffer uppträder i grannskapet af lerskifter, 
Sneis, talkskiffer och qvartsit och öfvergär i dessa bergarter. 
Lagerstrykningen gär frän NO till O och 080. Formen och 
Strukturen äro i det närmaste lika med lerskifferns. 
Den öfvervägande beständsdelen är en hvit glimmerart, 
Röd gneis. 
Hornblende- 
och protogyn- 
gneis. 
Lerskijffer. 
Glimmerskif 
fer. 
