Talkskiffer. 
Kloritskiffer, 
Alunskiffer. 
Granit. 
12 
hvarigenom bergarten erhäller en finskiffrig struktur och i 
tvärbrottet visar den ljusgrä qvarts jemte otydliga korn af 
grä eller rödaktig fältspat, hvilka, om de tilltaga i nägon 
betydlig mängd, kunna ästadkomma Ööfvergängar till finskiff- 
rig grä gneis. Saknas fältspaten helt och hället, öfvergär 
glimmerskiffern till qvartsitskiffer och lerskiffer. En sädan 
öfvergäng träffas i Kuusamo och Kemi socknar. Strykningen 
är O till NO, stupningen lika med lerskifferns. 
Pä hvardera sidan om Paanajärvi uppträda tvenne be- 
tydliga parallelt löpande lager af talkskiffer, hvilka gä i 
WNW:lig riktning och begränsas af glimmerskiffer, gneis och 
qvartsit. 
Talkskiffern är en tunnskiffrig perlemorglänsande, mjuk, 
for känseln fet bergart bestäende af gulhvit talk med inne- 
liggande smä korn af qvarts. Strykningen varierar emellan 
NO till OSO, stupningen är lodrät och nägra fä grader 
sydlig. 
Talkskiffern brytes af allmogen i Kuusamo socken till 
ställstenar m. m. 
Kloritskiffer uppträder i Kuolajärvi, Kuusamo och Öf- 
vertorneä socknar säsom underordnade lager; den är fjälligt 
skiffrig och bestär af en mild lök- eller berggrön kloritmassa, 
nägongäng blandad med litet qvarts. Strykningen NO till 
ONO, stupningen lodrät. 
Alunskiffer observerades pä tvenne ställen i Kuusamo 
socken; den synes bestä af en af kolhaltiga och bituminösa 
ämnen innerligt genomdränkt lerskiffer, af svart färg. Stryk- 
ningen är i det närmaste frän N till S, stupningen lodrät. 
Bland säväl metamorfiska som eruptiva bergarter upp- 
tager graniten ungefärligen hälften af kartans areal. Inom 
detta vidlyftiga omräde uppträder denna bergart i alla möj- 
liga variationer. Strukturen är antingen grof-, medel- eller 
