92 
erfarenhet grundad intressant framställning beträffande den 
för Finlands jerntillverkning sä ytterst vigtiga frägan om sjö- 
malmernas äterväxt. 
Ur de fä här ofvan meddelade iakttagelserna kan na- 
turligtvis ej hemtas nägra upplysningar i omförmäldt hän- 
seende; men de synas mig dock möjligen kunna föranleda 
till uppställande af den frägan, huruvida uppkomsten af de 
olika sjömalmsformerna, hvilka betecknas med benämnin- 
garna krutmalm, perlmalm, hagelmalm, ärtmalm, bönmalm, 
penningmalm, borrmalm, skraggmalm, 0. s. v., mähända äf- 
ven är beroende i nägon mon af ett större eller mindre 
djup eller af bottnens beskaffenhet i de sjöar och vattendrag 
der de afsättas. Jag har nämligen trott mig finna, att de 
smärre malmsorterna företrädesvis träffas pä större djup, 
de gröfre deremot pä& grundare vatten, ätminstone dä de 
olika slagen förefinnas inom samma malmfält eller pä& nära 
hvarandra belägna omräden inom samma sjö. Eller skall 
detta förhällande, om det befinnes ega rum i allmänhet, 
kanske helt enkelt kunna förklaras dermed, att af skilda 
malmsorter, som bildas pä& samma bank eller pä flere nära 
hvarandra liggande, de finare naturligtvis lättare lyftas af 
vägsvall och strömdrag samt svämmas ner pä djupen? 
Af Stapffs noggrana undersökningar framgär, att de 
sferiska formerna för det mesta äro koncentriska konkretio- 
ner, uppkomna genom vexelvis upprepade och afbrutna in- 
krustationer kring en fin partikel af söndergrusad sjömalm 
eller nägot annat fast ämne, och han angifver derpä tillgän- 
gen vid de oregelbundnare formernas uppkomst sälunda, att 
flere klotformiga exemplar sammanväxa och derefter fort- 
farande omhöljas af inkrustationer 0. 8. V. Sedan han äf- 
ven sökt ädagalägga, att de olika beskaffade koncentriska 
inkrustationernas bildning vore medelbart beroende af ärs- 
