bl 
hh 
É 
| 
| 
a 
28 
ofta framtill på hvardera sidan en intryckt linje, hvarigenom 
det delas i trenne lober; vid vingroten finner man en liten 
fjällartad flik af dorsulum, täckande basen af vingen, dets. k. 
vinglocket. BScutellen är vanligen nästan trekantig, i spetsen 
afrundad och mer eller mindre kullrig. Hos Tryphonides 
aspidopi deremot, dit slägtet Metopius hörer, är den fyr- 
kantig, i spetsen tvärhuggen, med upphöjda sidokanter och 
utdragna bakhörn. Metathoraxzx är konvex, i spetsen stun- 
dom mer eller mindre urnupen och på öfra sidan antingen 
slät och jemn, såsom hos många Mesoleptus-arter, eller ge- 
nom upphöjda lister delad i flera eller färre fält, hvilkas 
olika anordning lemnar goda slägt- och artkarakterer. Bak- 
kroppen är antingen skaftad eller sessil; det förra är hän- 
delsen hos arterna af sl. Mesoleptus, Catoglyptus, Euryproctus 
0. a., det senare hos flertalet hithörande insekter. På första 
abdominalsegmentet finner man ofta ett par upphöjda lister, 
som utgå från basen, och en emellan dem liggande ränna 
samt alltid tvenne öppningar för luftvägarne, en på hvardera 
sidokanten, de s. k, andhålen (spiracula). Vid spetsen af 
bakkroppen finner man de yttre genitalierna, som hos han- 
nen bestå af några korta bihang, hos honan af äggläggnings- 
röret (terebra), som hos denna familj alltid är mycket kort. 
Stundom finner man en mängd skaftade ägg sitta fästade 
vid detta (Polyblastus). De främre vingarne hafva antingen 
tre eller endast tvenne kubitalceller; det andra kubitalfältet 
eller spegelcellen (areola) är vanligen, då den finnes när- 
varande, oregelbundet trekantig, endast undantagsvis, såsom 
hos Orthocentrus-arter, femkantig, samt antingen skaftad 
eller sessil. För öfrigt finner man här de tvenne tvärnerver 
(nervi recurrentes), som utmärka hela Ichneumonidgruppen. 
På de bakre vingarne är äfvenledes den första tvärnerven 
(n. transversus analis) den vigtigaste, Benen äro i allmän- 
I 
i 
F 
I 
I 
| 
