111 
år drabbat landet. Derförinnan under hösten 1868 ema-. 
nerade dock skärpt förbud för enskilda att, utan serskildt 
tillstånd, exploitera fynd af ädla metaller inom landet, och 
specielt vid Ivalo och Vaskojoki. 
Imellertid hade tvenne sjömän, J. Ervast och N. Lepistö, 
hvilka förut idkat guldgräfvareyrket i Kalifornien, under 
samma höst sökt och erhållit tillstånd, att anställa guldlet- 
ningar i Kuusamo och andra delar af landet. På grund af 
de underrättelser om Ivalodalens guldförande jordlager, hvilka 
Grönholm 12) vid expeditionens återkomst till Uleåborg med- 
1) Det torde möjligen förefalla olämpligt, att jag härstädes så 
utförligt relaterat omständigheterna vid Ivaloguldets upptäckande. Jag 
har dock för historikens skuld ansett det i sin ordning att på ett ställe 
sammanföra, hvad till saken hör och kan vara af intresse. Eljes har 
jag ingen del i hvad man än må vilja säga till beröm eller klander om. 
18638 års guldletningsexpedition, emedan jag på intet sätt deltog i eller 
kunde anse mig befogad att försöka influera på dess åtgöranden; till 
exp. och dess ledare stod jag under resan i samma förhållande som en 
resande befinner sig vis å vis andra passagerare och kaptenen på en 
ångbåt. Utan att för någon del vilja återupptaga den vidlyftiga polemik, 
som hösten 1869 fördes i Helsingfors Dagblad (N:ris 227, 240, 241, 243, 
244, 245, 246 o. 264), ang. Exp:s och de tre sjömännens förtjenst om 
upptäckten af Ivaloguldet, kan jag dock ej underlåta att framhålla, 
hvilken betydande roll slumpen härvid synes hafva spelat: hade T. Dahll 
ej funnit guld längs Tanaelf och varit så viss på att Åimiobanken på 
finska sidan skulle rikligen betala arbetskostnaderna, så hade sannolikt 
och i all synnerhet under då rådande nödår någon finsk guldletningsexp. 
icke kommit till Lappmarken; hade vidare det icke ansetts omöjligt för 
1863 års exp. att kunna återvända från Äimio samma väg den kommit, 
näml. via Skietschemjok öfver fjällryggen till Ounasjoki, såsom ursprung- 
liga planen och hr Lihrs mening intill sista tiderna före uppbrottet var 
(Finl. Allm: Tidn. 1869 N:ris 128 & 131), skulle man möjligen i denna 
stund icke känna till Ivalodalens guldförande gruslager; och hade slut- 
ligen 1868 års exp. icke kommit att passera Ivalo och upptäckt guldet. 
derstädes, så skulle med all visshet Ervast och hans kamrater icke åt-. 
