138 
uti en mera grofkornig, flasrig och hornblendehaltig granulit 
några verst nedanom Ischkorasjoks utflöde i Tanaelf. I den 
typiska glimmerfria granuliten vid Ivalo har jag äfven der 
och hvar iakttagit hvita finstråliga aggregat af ett mineral, 
som förmodligen är fibrolit eller disten och äfvenså har 
Thoreld 22) i lösa stenskärfvor vid Ivalo observerat nållika 
kristallbildningar, som befunnits bestå af disten. 
Ett större intresse erbjuder grafitens förekomst uti granu- 
kil liten isynnerhet som denna tillfälliga beståndsdel, såvidt jag 
| funnit, angifves från blott ett ställe ?9) inom de flerstädes i 
Sachsen och Bayern samt Böhmen och andra delar af Öster- 
rike undersökta granulitfälten. Inom den lappska granulitfor- 
mationen är grafiten deremot icke någon sällsynthet; jag har 
observerat densamma flerstädes längs Ivalo, vid Palsinoja, i 
trakten kring Luttojokis källor, vid Rovotoskoski i Lemmen- 
jokidalen och slutligen på toppen af Kuarvkodsch, företrä- 
desvis uti den typiska glimmerfria granulitvarieteten, men någon 
gång äfven uti den glimmerhaltiga, ehuru de små grafitfjällen 
då med svårighet skiljas från den grå glimmern, som omfiltar 
desamma. Uti den glimmerfria granuliten förekommer gra- 
fiten uti ytterst små fjäll, som i bergartens tvärbrott visa sig 
lagrade i fina med skiffrigheten parallelt löpande strimmor. 
— På ett ställe vid Ivalo vidpass 11/, verst nedanom Kultala 
station blottades under jordrymning för guldvaskningen till 
flere alnars längd ett några tum mägtigt lager af grafit, hvars 
utsträckning likväl icke kunde följas vidare i anseende till 
öfverliggande gruslager som för det omförmälda ändamålet 
icke behöfde undanskaffas. 
28) A. F. Thoreld: Embetsberättelse om guldletnings- och vasknings- 
arbetet inom finska lappmarken under sommaren år 1370. sid. 11. 
22) C, W. Gimbel: anf. st. sid. 340. 
