151 
Enligt Zirkel 2) anses granulitformationerna i Voge- 
serna och i trakterna kring Lyon af både Rozet och Fournet 
såsom eruptiva bildningar och Puton betraktar både gneisen 
och granuliten såsom jordklotets ursprungliga, under sam- 
verkan af vatten och stark hetta tillkomna skal eller krusta. 
De i östra Bayerns laurentiska urgneisformation före- 
kommande underordnade granulitpartierna hållas af Gäm- 
bel 23) för med gneisen analoga bildningar, hvilka utgöra 
ursprungliga genom samverkan af vatten, starkt tryck och 
hög temperatur alstrade aflagringar. 
Men för att nu återkomma till frågan om vår lappska 
granulitformation, så kan jag på grund af de hittills gjorda 
iakttagelserna tillsvidare icke ställa densamma i genetiskt 
hänseende vid sidan af den sachsiska, såvida åsigten om 
"denna senares eruptiva natur är riktig; utan vill jag fastmer 
i förenämndt afseende parallelisera vår granulitformation med 
gneisen och de kristalliniska skifferarterna, man må då sedan 
betrakta dessa såsom ursprungligen i sitt nuvarande skick 
bildade strater eller ock som metamorfoserade sedimentlager. 
Såsom skäl för denna åsigt bör i främsta rummet an- 
föras, att jag ingenstädes observerat utlöpare eller apofyser 
af granulit, genomsättande angränsande gneis- och skiffer- 
strater, ett förhållande som enligt Naumann 44) deremot 
ehuru mera sällan kan iakttagas hos den sachsiska granulit- 
formationen och som anses för en af de mest karakteristiska 
egenheterna hos de eruptiva bergarterna. En annan för erup- 
tiverna likaså betecknande företeelse äro i dem inbäddade 
12) F. Zirkel: anf. st. II. sid. 511. De derstädes citerade fransyska 
arbetena har jag icke haft tillfälle att taga notis om, emedan de, såvidt 
JAg vet, icke äro hos oss tillgängliga. 
43) CO, W. Giämbel: anf. st. sid. 337. 
1441) Naumann: N. Jahrb. f. Min. Jahrg. 1872. sid. 928. 
