153 
fråga är om formationens natur och genesis. Men att här 
påpeka alla i ena eller andra hänseendet märkeliga lokaler, 
som jag haft tillfälle att se, torde kunna anses öfverflödigt; 
Jag skall derföre inskränka mig till att anföra blott några 
mera framstående och för en resande i dessa trakter jäm- 
förelsevis mera lätt tillgängliga ibland dem. 
En sådan i omförmäldt hänseende serdeles instruktiv 
punkt är exempelvis den närmaste omgifningen vid Kultala 
station. Här anstår först och främst uti några tum till en 
eller "annan fot mägtiga skikt en rent typisk, hvit granulit, 
som utgör en finkornig blandning af hvit fältspat och qvarz, 
i hvilken massa ligga inbäddade i skiffringsriktningen tunna 
linser och lameller af ljusgrå qvarzit, samt ytterst fina fjäll 
af grafit och slutligen strödda större och mindre ljusröda 
granater. Rena fältspatsytor synas sällan och å dessa har 
jag ej iakttagit någon tvillingsstreckning, men väl stundom 
ett labradoriserande färgspel, förmodligen härrörande af en 
spjelkning hos mineralet i mycket tunna lameller. — En 
annan derstädes förekommande gulaktig, medelkornig varietet 
är synnerligen rik på grågul qvarzit och innehåller icke 
grafit; de ymnigt inströdda brunröda granaterna, VJ-Epej 
diam., äro afrundade, liksom smultna i kanterna. — En tredje 
varietet slutligen, och som anstår i mägtiga bäddar, inne- 
håller ej obetydligt svart glimmer, hvars fjäll stundom samlat 
sig i större lameller, hvarigenom bergarten erhållit en flasrig 
textur; granaterna uti denna äro då vanligen samlade i 
större massor eller aggregat af 1'—-2” i diameter och denna 
varietet hyser stundom äfven spridda gnistor och fjäll af 
grafit. — Alla dessa finner man här skiktvis uti bäddar, 
som skjuta in mot NO. under 409 å 509 lutning mot hori- 
zontalplanet; men skiktningen framträder ännu tydligare deri- 
genom att med dem yttermera lagervexla några tum till en 
