154 
eller annan fot mägtiga skikt af en finkornig, mörkgrå, ser- 
deles qvarzrik gneis. — Gränsytorna imellan dem äro ofta 
mycket skarpt markerade och tydligt framstående, men man 
finner här äfven de skilda granulitvarieteterna småningom 
öfvergående i hvarandra. Man skall sålunda knappast träffa 
en mera tydligt utvecklad skiktning än den granuliten här- 
städes företer. 
Enahanda förhållanden kan man iakttaga omkr. 3 verst 
hedanom Kultala på norra stranden af Ivalo. Här finner 
man åter typisk hvit granulit med hampfrös stora granater, 
lik den nyssbeskrifna vid Kultala; vidare en något flasrig 
glimmerhaltig granulit med större granataggregat och slut- 
ligen en mörkgrå qvarzitartad granulit med mikroskopiskt 
små röda granater. Och i lagervexling med dessa uppträder 
här dessutom i stundom mägtigare bäddar en mörkgrå medel- 
kornig gneis, som innehåller hvit ortoklas, gul och grå pla- 
gioklas, grå qvarz samt i ymnighet svart och grönaktig 
glimmer, hvartill komma strödda korn af mörkbrun granat; 
granulitbäddarna visa här 509 å 709 fall mot NO. 
Ungefär 1 verst lägre ner träffar man åter typisk hvit 
granulit, glimmerhaltig granatrik granulit och grå gneis, lik 
den nyssbeskrifna, lagervexlande 1i bäddar, som med 459 
stupning falla in mot NO. Skiffrigheten hos den medelkor- 
niga typiska granulitens stundom flere fot mägtiga bankar 
är här mindre tydlig. Dessutom förekommer härstädes in- 
lagrad i mägtigare bäddar en egendomlig gröngrå bergart, 
som påminner något om den i Sachsen förekommande s. k. 
trappgranuliten. Beskrifningen på densamma meddelas län- 
gre fram. 
Längs Palsinoja, några verst ofvanom dess utflöde i 
Ivalo, finner man likaledes olika granulitvarieteter i lager- 
vexling med hvarandra. Förherrskande är visserligen en 
