167 
- 
å 500” öfver omgifningarne uppstigande, afrundade höjder, 
den ena i norr och den andra i söder med en långsluttande 
obetydlig dalsänkning emellan sig samt ett från den norra 
höjden mot sydost utlöpande utskott, hvarpå råröset är be- 
läget. Bergarten utgöres af en finkornig, stänglig, blåsvart 
eller grönsvart hornblendeskiffer med en och annan ofull- 
ständigt utbildad kristall af röd och brun granat, hvarjämte 
tunna lager och linser af mjölkhvit, blågrå eller gulaktig 
qvarzit finnas inbäddade här och hvar i densamma. Enligt 
på flere ställen under hela bergsträckningen gjorda iaktta- 
gelser är de väl utvecklade tunna skiktenas strykningsrikt- 
ning. N 409-å 452 O., med .359, fall mot; SO. På hela Korsa- 
tunturi men isynnerhet på dess vestra sluttning träffas kant- 
stötta block och stenar af en ljusröd, medelkornig granit, 
som : består af hvit, till ej ringa del plagioklastisk fältspat, 
grå qvarz samt strödda små fjäll af hvit äfvensom af svart 
glimmer. I sammanhang härmed bör anmärkas att, enligt 
enskildt meddelande af bergmästaren A. F. Thoreld, granit 
anstår längs stränderna af det i närheten vesterut belägna 
Korsajärvi, hvarigenom hornblendeskifferns lagställning finner 
sin förklaring. 
Ett stycke ofvanom Kattilankoski, ungefär 92 verst of- 
vanom Kultala, anstår samma bergart som i Korsatunturi, 
men i lagervexling med denna anträffas här en ljusgrå till 
gulgrå qvarzitskiffer, som består af slängligt-kornig qvarzit 
och små silfverglänsande hvita glimmerfjäll; skiffrigheten hos 
densamma ligger ej i samma plan som den väl utvecklade 
skiktningen, utan skär denna under 109 å 209 vinkel. Qvarzit- 
skiffern hyser vidare ett och annat granatkorn samt fina 
gnistor at jernkis och kopparkis; på skiktytorna är den- 
samma vanligen färgad rostgul, till följd af kisernas sönder- 
vittring; hornblendeskiffern ligger i mägtigare lager, med 
SAS 
SETS SSE ns 
