197 
belägne orter, nedsläpade stundom 16 å 20 mil i rät linia 
från deras hemort. — — Flere sandåsar äga en omisskän- 
nelig rapport till dalbildningen. — — Andra åsryggar löpa 
öfver fullkomliga slätter. — — De feste taga sin början 
inom bergiga orter och fortsätta ned åt slätterna, men inga 
betydliga träffas djupare in i bergsträckningar. — — Deras 
tillvarelse förr än strömmar nedskurit sina nuvarande flod- 
bäddar, bevises deraf, att desse ofta tvärt afskära åsarne; 
stundom äro delar af åsen bortsköljda, och detta måste 
isynnerhet blifva händelsen med dem, hvilka styckevis genom- 
löpa sjöar, der de då formera holmar i åssträckningens di- 
rektion. — — — Hvad sättet för åsarnes bildning angår, 
synes det kunna olika förklaras. De åsar, som åtfölja 
strömdalar inom bergiga orter, likasom en del på slättlandet, 
böra sannolikt tillskrifvas verkan af från norden under 
Diluvial-epoken nedstörtande strömdrag, medförande sand 
och Rullstens Desse hafva då i början helt och hållet upp- 
fyllt dalen och i sin strömfåra afsatt åsryggarne; men då 
vattentilloppet minskades, och i anseende till bottens för- 
höjningar, på någre ställen hindrades i sin raka fart, genom- 
skars den nybildade åsen, för att på lägre punkter lemna 
fritt aflopp. Också finner man ofta jemte åsarnes sidor 
ännu qvarstående smärre vattensamlingar, mossar, kärr och 
Sumpig mark, såsom lemningar af den fordna vattenmassan. 
Andra åsar åter kunna vara af hafssvallet och vågorna 
uppkastade under den tid, då landet begynte uppstiga öfver 
vattenytan, och äro snarare att anse såsom bankar. Detta 
Senare uppkomstsätt tillhör, utom kanske någre på slätterna, 
isynnerhet den sandås, som på vestra sidan följer högsta 
branten af Öland, eller den der så kallade Landborgen. 
Äfvenså, räknas härtill de ryggar eller åsformiga stenvallar, 
hvilka hopvräkta af nästan endast rullsten, följa vägen från 
