199 
tid understöddes t, o. m. af den store Berzelius, numera kan 
tillerkännas blott ett historiskt värde, såsom ett på omfat- 
tande undersökningar grundadt försök att sammanfatta en 
mängd olika företeelser under en enda allmän synpunkt. Lik- 
väl kan man icke frånkänna Sefströms arbeten den stora för- 
tjensten, att hafva gifvit uppslag. till och väckt ett allmänt 
intresse för likartade iakttagelsers anställande öfver allt inom 
den Skandinaviska Norden, hvarigenom småningom vunnits 
en utredning, af förhållandena, som med nödvändighet trän- 
ger till ett helt annat åskådningssätt i afseende å en mängd 
hithörande företeelser. 
Första idéen härtill utgick. dock från ett annat håll. 
Redan i början af detta århundrade hada nämligen Play- 
fair 98) framhållit hvilken delaktighet man måste tillskrifva 
glaciererna i Schweiz vid flyttblockstransporten äfven för om- 
råden, der glacierer numera icke förefinnas, och de af Ve- 
netz (1821) och isynnerhet af de Charpentier (1835) anställda 
undersökningarne ledde till fullkomlig visshet om en fordom- 
tima långt större utbredning och verksamhet af glacierer der- 
städes. Kunskapen härom utvidgades sedermera i väsentlig 
mon af Agassiz (1840), som jämte de Charpentier försökte 
att tillämpa de vunna resultaten i den mest vidsträckta skala 
på områden, bland dem. äfven norra Europa, der likartade 
företeelser tycktes hafva egt rum i tiden med mycket större 
omfattning. Den sålunda af bristande kännedom om förhål- 
landena i Norden i många hänseenden till öfverdrifter ut- 
vecklade glacialteorien gaf derföre anledning till skarpa och 
8) Se härom Th. Kjerulf: Om prof. J. Esmarks stilling till gla- 
Cial-teorierna (Universitetsprogram for förste halvår 1870, sid. 5. o. ff. 
— Kristiania 1871) och O. Torell: Undersökningar öfver istiden. I. (Öf- 
vers. af Vet, Akad. Förhandl. 1872 N:o 10. sid. 26. — Stockholm, 1873). 
i 
| 
i 
| 
|| 
Li 
få 
| 
i 
; 
å 
