240 
rapakivi deri, att orthoklaskristallerna äro tvillingar, då de 
deremot i den sistnämnda mestadels äro enkla. 
Vid Imatra är den rådande bergarten en röd granit, 
men af mångfaldigt olika utseende. Den är dels grofkris- 
tallinisk, pegmatitartad, och utan skiffrighet, dels granulit — 
ja till och med gneisartad, 1 det att den grofkristalliniska 
strukturen blir mer och mer fimkornig och tillika skiffrig 
eller flasrig, hufvudsakligen genom glimmerns tilltagande, 
t..e. d. äfven genom den i röd pyrargillit (Kutorga 1. c. 
p. 265) samt glimmer metamorfoserade cordieritens afskil- 
jande i flasor eller skifvor, hvarigenom bergarten får en stor 
likhet med gneisgraniten på de s. k. Rödbergen vid Helsing- 
fors. Kutorga betecknar denna pyrargillithaltiga bergart så- 
som gneis, ehuru han dock i den upptagna profilen gör be- 
stämd skilnad mellan granit, som intar den öfvervägande de- 
len af terrängen vid Imatra samt gneisen, som deri är in- 
lägrad. Att den röda pyrargillithaltiga bergarten vid Imatra 
verkligen måste betraktas såsom gneisgranit ådagalägges af 
dess omärkliga öfvergång i pegmatit och frånvaron af en 
verklig skiktning analog med gneisens. Skiktningen är näm- 
ligen här blott skenbar, härrörande af en förklyftning paral- : 
lelt med och äfven vinkelrätt mot skiffringen, — Pusirevsky 
betecknar äfvenledes denna gneisgranit såsom ,röd gneis" i 
motsats till den egentliga eller , grå gneisen." De analyser 
af röd gneis från Siitola samt grå gneis från Sordavala, som 
af honom (1. c. p. 70 f.) meddelas, öfverensstämma med 
Scheerers analyser af röd och grå gneis från Erzgebirge och 
bekräfta sålunda den af mig (Försök till framställning af 
Helsingfors-traktens gneis- och granitform. 1866, p. 20) ut- 
talade förmodan om likheten mellan nämnda bildningar i 
Sachsen och de i Skandinavien och Finland förekommande. 
En verklig gneis förekommer äfven vid Imatra, skiljbar 
