243 
ferns bortvaskning och kalkstenens derigenom skeende under- 
minering, äfven. Imatra fall mer och mer utvidgas på bred- 
den, ehuru ojemförligt långsammare t. f. af de resp. berg- 
arternas större fasthet. 
Vid Walkiakoski, några verst söder om Imatra, är stryk- 
ningen hos den flasriga gneisen omkring N 559 O med 20-309 
lutning i SO, således i det närmaste densamma som vid 
Imatra. Men emellan dessa båda orter äfvensom något sö- 
der om Walkiakoski vid Hallikkala är den NV eller vid sist- 
nämnda ort snarare VNV-lig (60—709). Dessa olika stryk- 
ningsriktningar öfverensstämma med den zigzag gående ström- 
fårans riktning. 
Terrängen mellan Imatra och Kronoborg synes företrä- 
desvis bestå af gneis med NV eller NNV-lig strykning. Så 
finner man t. ex. vid Miettilä granatgneis med strykning i 
NNYV samt mellan Heponiemi. och Sikiönmäki 4 verst från 
sistnämnda ställe likaledes gneis med NNV-lig strykning. Här 
begynner terrängen, som hittills varit mera betäckt, att blifva 
blottad; bergen stryka i långa rader i NNV, flackt lutande 
åt ena sidan (ONO) brant mot den andra. Den NV eller 
NNV-liga riktningen öfverensstämmer med den allmänna rikt- 
ningen hos floderna och sjöarna i denna trakt. 
Ungefär på midten af vägen mellan Imatra och Kro- 
noborg, mellan Miettilä och Heponiemi 6 verst från sist- 
nämnda ställe, påträffar man en bergart, hvilken fortfar öf- 
ver en sträcka af några verst, och som till utseendet be- 
stämdt skiljer sig från den vanliga gneisen och graniten. Att 
döma häraf ansluter den sig nämligen till den i det föl- 
Jande närmare skildrade hyperitartade bergarten vid Lado- 
gas NV-ra kust. 
Vid Kronoborg antar gneisen en strykning delvis afvi- 
kände: från. den normala NV-liga, nämligen dels gående i 
