253 
I. De primitiva formationerna i Kuopio. län. 
Vid vägen mellan Ruskiala och Pelgjärvi kyrkobyar 
träffar man på andra sidan om gneis-bergsträckningen mellan 
I:te och 6:te versten från förstnämnde ort åter på chlorit- 
skiffer med NNV-lig strykning. Derpå följa andra skifferar- 
ter: glimmerskiffer och lerglimmerskiffer innehållande stauro- 
liter samt med i allmänhet samma strykning, undantagsvis 
dock NNO-lig eller NS. Häraf kan man sluta, att dessa 
skifferbildningar måste stå i sammanhang med den NNV 
derom vid Kemie i Tohmajärvi förekommande staurolitförande 
skiffern, sannolikt äfven med de SO derom i Impilaks be- 
fintliga skiffer-bergarterna. Något NO om denna skifferzon 
löper parallelt dermed en syenitbildning: man finner nämli- 
gen en sådan med delvis NV-lig skiffringsriktning vid vägen 
mellan Pelgjärvi och Wärtsilä äfvensom NNV om detta ställe 
vid Unusikylä (Niirala) samt ännu vidare NNV derom vid Saa- 
riois, här dock blott i mindre mängd och mera dioritartad, 
uppskjutande i den yngre granit, som ögonskenligen varit or- 
saken till skifferbildningens uppresning (se prof. fig. 3 b). 
NO om denna syenitgranitzon, vid Wärtsilä, finner man åter 
den äldre gneisgraniten med i det närmaste enahanda skiff- 
ringsriktning som skifferbildningen och dess eruptiver. 
Hufvudbergarten i skifferformationen vid Kemie är glim- 
Merskiffer, som dock öfvergår dels i lerglimmerskiffer (phyl- 
litskiffer) dels i gneis, dels ock i Kornblende- eller diorit- 
skiffer, samt innesluter körtlar af qvarzit eller smärre lager 
af qvarzrik skiffer. Af särskilt intresse äro de deri före- 
kommande mineralierna: granat, staurolit, andalusit (chias- 
tolit) samt ett med ottrelit till det yttre öfverensstämmande 
mineral, som jag derföre vill beteckna med namnet ottreli- 
toid. Granaten förekommer i form af små ganska väl ut- 
