i 
38 
geschiebe der förefunnits. Mesta likhet med detta geschiebe 
hade kalken i Kalkinmaa, äfvenledes en länk af öfvergångs- 
bildningen, som vexlar med lerskiffer och af genombrytande 
grönsten förändras, om ej till spathig, dock till kornig kalk, 
ofta hållande svafvelkis. BSärdeles uppmärksamhet måste 
derföre egnas kalkberget vid Kalkinmaa, det derifrån kom- 
mande Kaakkamojoki (Kakumaa?) vattendrag och dess sido- 
bäck". 
»Arbetena börjades vid Wiherilä och på Wallito holme; 
begge dessa ställen ligga nedanför grönstensgenomgångar 
och äro bildade utaf upplandningar af Kemi elf. Vid hvar- 
dera jordrymningarne kom man, efter afsänkning af ett sand- 
lager med afrundad sten och lera, till en svartgrå qvarts- 
sand, måhända gammal hafsbotten, deri jag, på Wallito hol- 
me, lät arbeta tills inträngande vatten och de instörtande 
väggarne gjorde arbetet svårt och farligt; schaktet var un- 
gefär fem arschin djupt. Vid vaskningen af de särskilta 
lagren återstod på vaskhärden, i temmelig ymnighet, en svart 
jernsand, så kallad slig, en ständig följeslagare af guldet i 
Sibirien, men guld förefanns icke. Ett tredje schakt ned- 
drefs högre upp vid Kemi elf, vid Akantus-bäcks utfall i 
densamma; sänkningen skedde genom dylika lager, likasom 
vid tvänne Akantus-bäck uppföre verkställde gräfningar. På 
högra stranden af Kemi elf lät jag ännu företaga tvänne 
gräfningar, en nedanför kyrkoherde-bostället, på en gam- 
mal flodbotten, den andra ofvanför samma lägenhet, invid 
en liten bäck. Vid alla dessa åtta skärpningar förekommo 
jordlager af alldeles likartad beskaffenhet; alla lemnade lika 
resultat, rikligt slig, men intet guld". 
Från Kemi begåfvo vi oss till Kaakkamo (Kakumaa?) 
vid Nerva; vid detta vattendrag och vid den sidobäck, som 
från Kalkinmaa-trakten utfaller i detsamma, anställdes gräf- 
1 
f 
