54 
Häraf synes, att om man antager det de med bergs- 
statens anslagsmedel bestridda utgifter skulle hafva uppgått 
till ungefär 970 rubel 22!/, kopek, hvarom säker sifterutred- 
ning dock ej kunnat af mig förskaffas, skulle hela kostnaden 
för guldletningarne i norra Finland från år 1837 till och 
med år 1850 utgöra omkring fjortontusen rubel silfver — 
ett belopp, hvilket ingalunda torde befinnas särdeles stort 
för ett så många år bedrifvet arbete, om man ej ensidigt 
fasthåller dervid, att enär arbetsvärda guldsandsaflagringar 
med sagde summa icke blifvit upptäckta, hela företaget också 
bör betraktas såsom förfeladt: öfverväges saken mera för- 
domsfritt, så bör ej förgätas att, utom det att undersöknin- 
garne blefvo så att säga i hälften afbrutna, oräkneliga let- 
ningsföretag i alla tider i jemväl andra länder misslyckats 
och skall sådant sannolikt i framtiden icke heller kunna und- 
vikas. Det må kännas nedslående, att utgången af företa- 
get utfallit ogynsam och att medel, utan att ändamålet vun- 
nits, blifvit uppoffrade; men de vigtiga upplysningar om dessa 
trakters geognostiska förhållanden, som under det verkställda 
guldletningsarbetet erhållits, måste otvifvelaktigt anses upp- 
väga de gjorda penningeuppoffringarna, om dessa äfven 
skulle uppgå till det ungefärliga värdet af ett par lispund 
vaskguld "). Det måste nemligen alltid erkännas såsom en 
stor vinst, att en ansenlig landsträcka af vår nord, om hvars 
rikedom på ädla metaller ryktet redan i äldre tid haft åtskil- 
ligt att förmäla, blifvit närmare undersökt och beskrifven ”"), 
hvarigenom. den icke värdelösa upplysning öfver sagde för- 
+) Värdet af ett skålpund vaskguld torde kunna beräknas till 
ungefär 340 rubel silfver. 
+) Af Holmberg i ofvancit: ,,Hydrographische und Orographisch- 
Lå 
geognostische Beobachtungen — — — —", 
