107 
Vi anmärka här med samma, att träsket ej heller kun- 
nat vara hufvudorsaken till den temperaturhöjning, som rer 
lativt fältet vid B observerats vid marken på gungflyn. 
Dess inflytande genom" den” bildade vattengasen och åter- 
strålningen af det från vattenytan utstrålande värmet kan 
uti ingen händelse vara närmelsevis så stort, att differensen 
mellan "denna verkan vid B och på gungflyn kunde förklara 
den uppkomna temperaturdifferensen. Hvad åter beträffar 
att den vid marken afkylda luften skulle flyta till träsket, 
hvilket redan af den täta, träsket omgifvande och uppfyk 
lande vassen torde förhindras; så borde detta icke verka en 
förhöjning af temperaturen endast och allenast vid marken, 
såsom dock fallet var; vid D på åkertäppan, derifrån den 
afkylda luften nedrinner, är differensen mellan D; och Ds 
knappast mindre än mellan B, och Ba. Detta ringare tem- 
peraturfall vid marken på gungflyn förklaras deremot väl 
af och bör, såsom -ofvan är gjordt, till största delen till- 
skrifvas markens fuktighet. j 
Hvad" traktens i allmänhet frostömhet beträffar, så 
skadar frosten blott sällan och ställvis; åren 1867 och 1868 
visste mån icke af någon nöd. Till de ställen, der frosten 
först skadar, hör dock fältet kring B.> Om likväl Lojo sjö 
och det lilla träsket äfven här utöfva någotåhämmande in- 
flytande på det observerade temperaturfallet, så kan väl 
på verkligt frostömma ställen, "då någon natt alla betingel- 
ser för en sträng frost sammanträffa, temperaturen på en- 
staka punkter falla afgjordt lägre än vid anförda försök. 
Något alltför direkt intresse har det icke att veta, huru 
lågt detta fall någon gång på någon punkt kunde gå. På 
ett frodigt sädesfält sjunker temperaturen icke så lågt som 
på en öppen gräsplan. Den'vid axeneller växtens öfre de- 
ar ”afkylda luften fördelas liksom i em skog på- hela: rum- 
