Under senare år ha i flere Europeiska länder vidtom- 
fattande undersökningar blifvit företagna i syfte att utreda 
hvilket inflytande konsumtionen af spritdrycker haft på be- 
folkningens fysiska, materiela och sedliga tillstånd, äfven- 
som i hvad mån särskilda oftare återkommande företeelser 
af individuel art i vårt sociala lif stått i samband med en 
mer eller mindre utbredd dryckenskapslast. Det torde 
emellertid knappast behöfva erinras att det statistiska ma- 
terial, som legat till grund för dessa undersökningar, icke 
kunnat direkt belysa sjelfva frågans kärna, utan endast en 
mängd förhållanden, hvilka, såsom orsaker till eller kända 
följder af dryckenskapen, ansetts utgöra gradmätare på denna. 
Huru stor dryckenskapens utbredning i verkligheten är, der- 
om synes af lätt förklarliga skäl exakta uppgifter knappast 
någonsin kunna erhållas. Frågor, sådana som huruvida en 
person förtär spritdrycker, om han gör det med måtta, eller 
om han är begifven på dryckenskap o. s. v., beröra redan 
det enskilda lifvets fridlysta område och skola derföre san- 
nolikt, ifall de från officielt håll framställdes, af de flesta 
afböjas såsom obehöriga. Härtill kommer ännu att sjelfva 
svaren, äfven om de kunde erhållas, blefve nog sväfvande 
och osäkra, emedan dryckenskapslasten såsom begrepp är 
mycket obestämd och det derföre i talrika fall måste bero 
af det subjektiva godtycket om personer skola räknas till 
drinkare eller till måttliga förtärare af. spritdrycker. 
