nr nea 
ST 
—— 
2 
Fanns 
ES 
126. 
Till hvilken grad en så godt som ohejdad bränvinsflod 
kan öfversvämma ett land, visar oss särskildt Danmarks 
exempel. I detta land, hvars invånartal är något mindre 
än Finlands, funnos år 1880 i verksamhet 219 bränvins- 
brännerier, hvilka tillverkade 42,140,129 Potter, motsvarande 
15,549,707 kannor, medan i Finland samma år endast fun- 
nos 56 brännerier med en sammanlagd tillverkning af 
2,394,937 kannor och år 1883 70 brännerier med 4,220,226 
kannors tillverkning. Antalet lokaler, i hvilka bränvin för- 
såldes eller utskänktes, steg i det förra landet samma år 
till 10,105, eller 4976 försäljningsställen utan rätt till ut- 
skänkning, 771 försäljningsställen med rätt till utskänkning 
samt 4358 värdshus, konditorier och krogar. Man räknade 
sålunda i medeltal i Danmark 1 bränvinsförsäljningslokal på 
hvarje 200-tal invånare och 1 utskänkningslokal på 383 in- 
vånare. I Köpenhamn var förhållandet ännu värre. På 
hvarje 90-tal invånare kommer der ett bränvinsförsäljnings- 
eller utskänkningsställe och på hvarje 174-tal invånare ett 
»Beveertningssted", d. v. s. värdshus eller krog. Närings- 
afgiften från samtliga bränvinsförsäljnings- och utskänknings- 
ställen steg förenämnda år för Köpenhamn till 128,870 kro- 
nor och för hela Danmark till 591,690 kronor. Storleken 
af den skatt, utskänkningsställena i sin tur taga af allmän- 
heten, kan väl :med:ledning af dessa siffror icke beräknas, 
men dock ungefärligen anas. 
I Ryssland, der konsumtionen af spritdrycker dock icke 
uppnår samma höga belopp, som i Danmark, är krogarnes 
antal föga mindre. År 1882 räknades i Europeiska Ryss- 
land och Polen icke mindre än 145,177 krogar, eller 1 krog 
i medeltal på 500 invånare. Det relativt största antalet så- 
dana krogar fanns i Polen, der de höllos af judar. 
Den jemförelsevis förmånliga ställning, som Finland in- 
