NNE äss ctesoaeistörtaanarss sten 
133 
Tyskland återkomne krigarne hade der vänjt sig vid denna 
dryck och hemtade sina vanor med sig till hembygderna. ”) 
Den lifligare beröringen med utlandet gjorde äfven sitt till, 
att varan blef lättare åtkomlig, särdeles i städerna. På 
landsbygden vann den deremot endast långsamt insteg. Dock 
finnas inga skäl att derföre beprisa folkets nykterhet. Tvert- 
om intyga oräkneliga handlingar från denna tid att fylleri- 
lasten var ganska allmän. Krogar funnos i mängd i lands- 
orterna, mångenstädes tre eller fyra kring kyrkan, och i dessa 
öfverlastade sig folket med öl, så att fyllerimål och kyrko- 
förargelser ofta hörde till ordningen för dagen ""). De åt 
gärder, som från styrelsens sida vidtogos till det ondas häm- 
mande, synas icke ha varit särdeles verksamma. I en för- 
ordning af år 1614 inskränktes krogarnes antal i samtliga 
städer, med undantag af Stockholm, till högst tre, förutom 
stadskällaren, men, om också denna förordning hade blifvit 
efterlefd, torde den icke synnerligen kunnat hämma det 
onda. Antagligen råkade den snart i glömska. År 16388 
>) P. WinseLnoren söker i sin Historik öfver Svenska bränvins- 
lagstiftningen under 200 år, Lund 1840, sidd. 22 följ. bevisa att Ryssland 
varit det första land i Europa, der bränvin begynt brännas af säd, 
samt att seden: att taga sig en aptitsup, inrättandet af särskilda brän- 
vinsbord vid måltiderna m. m. inkommit till Sverige från Ryssland. 
Att bränvinet ganska tidigt och redan i början på 1500-talet var kändt 
i sistnämnda land är väl obestridligt, men ifrågasättas kan dock med 
skäl om detta förhållande utöfvade något inflytande på konsumtionen 
af bränvin i Sverige och Finland. 
xx) De qvantiteter öl, som innan bränvinet blef kändt förtär- 
des i de nordliga länderna, gränsa till det otroliga. I Danmark räk- 
nades under medeltiden 6 halfstop tyskt öl för en mans dagliga för- 
täring och 14 tunnor voro anslagna till en klosterjungfrus årliga för- 
brukning. C. F. ALLEN: Danmarks historia, öfvers. Stockholm 1865, 
sid. 258. 
