ESS AR 
156 
direkt och obetydligt närvarande fråga. I ett land, der det 
stora flertalets af befolkningen timliga existens ofta är be- 
roende af en enda frostnatt och der hundratusendetal per- 
soner ..bokstafligen taladt icke ha annat kapital än sina 
händers arbete, der utgör skördens beskaffenhet en så vä- 
sendtlig faktor i pauperismens  till-' eller aftagande, att 
alla orsaker af mera individuel art deraf helt och hållet 
undanskymmas. Öfvergången från barbariet till kulturen 
och från materielt betryck till materielt oberoende kan vis- 
serligen i hög grad fördröjas hos ett folk, som är begifvet 
på dryckenskap, men svårt ja omöjligt torde det vara att 
med siffror ådagalägga hvilken qvot bränvinet här i Fin- 
land eger i kulturutvecklingens försenande. Visst är att 
denna qvot i jembredd med verkningarna af de stora, all- 
männa olyckor, såsom hungersnöd, krig, pest o. s. v., hvarpå 
vår förflutna historia är så rik, icke ens kunnat observeras ”). 
Ännu i dag utgöra de trakter af landet, der bränvinskon- 
sumtionen bevisligen är störst, ingalunda de fattigaste, utan 
heldre tvertom. 
Det nu sagda gäller naturligtvis endast de statistiska 
sifferuppgifterna rörande pauperismen i allmänhet. De ha 
följaktligen för förevarande frågas belysning föga värde. 
Några, data må dock här intagas för den händelse att ur 
dem möjligen kunde dragas en eller annan slutsats rörande 
sedlighetsförhållandena i allmänhet. Antalet personer, som 
”) Så t ex. omnämner Porthan bland hindren till Finlands upp- 
odling och förkofring icke bränvinet. Se Tunelds geografi 7:de upp 
lagan, Tredje bandet sidd. 252 följ. Den betydande roll, som vår eko- 
nomiska lagstiftning, synnerligen de fordna stadgarna om laga för- 
svar, haft i pauperismens tillväxt, ådagalägger J. W, RosenBorcG i sin 
afhandling Om fattigdomen och allmänna fattigvården i Finland, sid. 
23 följ. 
