172 
Vi se häraf att Danmark, som ibland Europas stater 
intager främsta rummet med hänsyn till spritförbrukningen, 
också har i ofvanstående förteckning det sorgliga försteget 
att utgöra ett hem för de flesta sjelfmord. Genom de polis- 
förhör, som der blifvit anställde, har det utredts att af 1000 
sjelfmördare under åren 1871-—1875 icke mindre än 362 
voro  begifne på dryckenskap. Hvad Schweitz beträffar ha 
vi för tillfället inga noggranna uppgifter rörande konsum- 
tionen af spritdrycker derstädes; men kändt är dock att 
denna konsumtion är ganska stor. Ensamt i kantonen Bern 
funnos år 1883 i gång 670 bränvinsdistillerier. Tyska riket, 
der sjelfmords-intensiteten i enskilda landsdelar, t. ex. i ko- 
nungariket Sachsen, är ännu högre än i Danmark, har äf- 
venledes en icke ringa sprit-medelförbrukning per person, 
isynnerhet då i betraktande tages hvilka ofantliga qvanti- 
teter öl samtidigt förtäras af alla samhällsklasser. 
Uppgifterna om sjelfmorden ha redan fört oss öfver 
till kriminalstatistikens område. För ingen är det obekant 
att bränvinet hos oss spelat och allt fortfarande spelar en 
mycket framstående roll i flere slag af brottmål, såsom dråp 
i bråd skillnad, oenighet emellan makar o. s. v. Äfven i de 
fall, der de brottsliga handlingarna icke stått under ett 
direkt inflytande af ruset, utgör likväl mången gång miss- 
bruket af bränvin första anledningen till det ekonomiska 
obestånd och den sedliga förslappning, som efterhand brin- 
gat den lastfulle på brottets bana. Att med tillhandsva- 
rande fakta nöjaktigt belysa detta förhållande är emellertid, 
åtminstone för närvarande, icke möjligt. Vi nöja oss der- 
före med att här införa några uppgifter hemtade ur Pro- 
kuratorns i Kejserliga Senaten underdåniga «berättelse 
om civila rättegångsärendena och brottmålen i landet år 
1880. 
| 
