6 



Tromsø Museums Aarshefter. 14. 1891. 



hen på, at blokketransport ved isdrift i modsat retning af 

 den, der falder sammen med vedkommende landstiws nuvæ- 



* 



rende heldningsforholde, ikke er enestående for Tornetråskens 

 indskjæringsbækken. De vil således — foreløbig idetmindste 

 kunne støtte en forudsætning om, at man her i virkelig- 

 heden står overfor et forhold, der under glacialtidens afslut- 

 ningsperiode har øv^t en helt bestemmende indflydelse lige- 

 ovenfor blokketransporten efter den skandinaviske halvøs 

 fjeldstrøg. 



* 



XIV. Flytblokkedrift langs efter Lavangen 



og Gratangen. 



Lavangen og Gratangen er tvende orakr 15 og 20 km lange 

 fjordløb, der fra Astafjorden skjær sig ind efter fastlandsstrø- 

 gene i sso, retning. Et bredt op imod m. fjeldskar fører fra 

 Lavangsbotn i omkring nord-sydlig retning over til Gratangs- 

 botn og udskiller derunder de høje fjeldpartier, der bygger 

 den mellem Lavangen og Gratangen fremspringende halvø 

 fra Spandtindens østenfor liggende mægtige fjeldmasse. Fra 

 Lavangsbotn fører et kort og trangt dalføre, Spanddalen i 

 sso. retning under Spandtindens nordlige afhæng, — fra Gra- 

 tangsbotn et andet dalføre langs efter Spandtindens sydlige 

 afhæng. Mod øst går disse to korte dalfører over i en vid 



myrlændt omkring 



m. højtliggende fjeldmark, der fra 



Spandtindens østlige afhæng breder sig østover i retning mod 

 Øvre-Salangsdal. Fra denne fjeldmark fører et m. højt- 



stigende fjeldpas over til gården Lund i Salangsdal. 



Langs efter den øvre del af Salangsdal bryder der frem 

 en afdeling af en hvidlig granit i nær tilknytning til et her 

 fremtrædende felt af arkæisk gneis. Begge disse afdelinger 

 indtager de lavere nivéauer langs efter dalbunden, og den, 



