Pettersen. Nordi. Norge und. glaciale og pestgl. tid. 



21 



trådt frem efter de søndenfor Lyngens fjordstrøg inden Tromsø 

 amt, har man også her at drage den slutning, at blokke - 

 transporten fra Skibotndalen over til fjordens vestlige side 

 er foregået ved isdrift, der har påbegyndt sin virksomhed i 

 et tidsrum, da havfladen lå omkring 40 m- — eller forsåvidt 

 man nærmere skal fæste sig ved forholdet i strøget om Rot- 

 tenvik og Drabeng, op imod 60 m. højere end nu. Denne 

 blokkedrift har derunder også bredt sig frem efter det nu- 

 værende Lyngsejde og herfra endvidere også et stykke ud- 

 efter den trange Kjos-fjord. Hvor langt kan for tiden ikke 

 siges, — i ethvert tilfælde har den dog ikke nået frem til 

 den egentlige Ulf sf jord. Ved handelsstedet Gjøvik, der lig- 

 ger ved bunden af Ulfsfjorden straks vestenfor Kjosens ud- 

 munding i samme, var der ikke at påvise en eneste flytblok 

 af urfjeldets gneis eller af indlandsgraniten. Antagelig må 

 isdriften vestover være bleven standset ved en transversal 

 isstrøm, der har skudt sig frem tversover den trange Kjos. 

 Den efter Skibotndal udstrømmende indlandsis har så- 

 ledes også her fundet sin af slutning udåd i strøget om den 

 nuværende dalmunding mod fjorden. 



XVIII* Beinas kninger vedrørende incHandsisen 0£ 

 isdriften udefter Balsf jorden til Fuglesund. 



Med kartskisse. 



Jeg har tidligere påvist, at en fra strøgene om rigs- 

 grænsen i sin tid ned mod Balsfjorden udglidende isstrøm, 

 ikke kan have skudt sig ud efter den egentlige Balsfjord, 

 men at den her må have fundet sin grænse i nærheden af 

 den egentlige fjordbotn Granitiske flytblokke, hvis oprin- 

 delige hjemsted må være -at søge inden det langs efter græn- 

 sestrøgene mellem Norge og Sverige udbredte granitfelt (ind- 

 landsgranit), findes nemlig i stort mål udstrøede langs efter 



