22 



Tromsø Museums Aarshefter, 14, 1891 



denne isstrøms retningsløb og op efter fjeldsiderne indtil hø]- 

 der af opimod 3000' (941 ra.) over den nuværende havstand. 

 Helt forskjelligt herfra . vil derimod forholdet i så henseende 

 findes udefter fjordsiderne langs den lange og forøvrigt stærkt 

 bugtede Balsfjord. Her når de granitiske flytblokke regel- 

 mæssig ikke højere op end til omkring 130' (41 m.) over 



den nuværende havstand* Samtidig findes disse, 



og det 



i desto stærkere mål, jo længer man når udefter til sund- 

 løbene om Tromsøen - indblandet med blokke af kystens 

 gneis-granitiske felt. Af dette er draget den slutning, at 

 en vekslende ind- og udadgående strøm har påbegyndt sin 

 virksomhed under et tidsafsnit, da havstanden lå 120 a 130' 

 (38 a 41 m.) højere end nu. Den udgående strøm har her- 

 under ved isdrift ført granitiske flytblokke udefter fjorden, 

 medens den indadgaaende drift har ført blokke indefter fra 

 kyststrøgenes gneis-granitiske felt. Hermed i det væsentli- 

 ge samstemmende forholde har ligeledes været at påvise 

 efter de søndenfor Tromsøen liggende strøg, sålangt der 

 her har været anledning til at anstille nærmere undersøgel- 

 ser i denne retning. Der er på den anden side heller ikke 

 gjort nogen aflæsning, der synes at skulle kunne pege hen 

 på, at forholdet i så henseende kan have været forskjelligt 

 herfra under noget andet af kvartærtidens afsnit. Herfra 

 er da bleven draget den slutning, at kvartærtidens isstrøm- 

 me efter strøgene om Balsfjorden i nord til Gratangen i syd 

 ikke kan have skudt sig udefter de egentlige fjordløb, men 

 at de derimod temmelig regelmæssig må have fundet sin 



■ 



nærheden af de nuværende fjordbotner. 

 Fjorddannelsen efter disse strøg må i henhold hertil i det 

 væsentlige have været uafhængig af kvartærtidens isstrøm- 

 me og i så tilfælde være at føre tilbage til tidsperioder, 

 der ligger bagenfor kvartærtiden. 



I en interessant afhandling «om isdelarens låge under 

 Skandinaviens begge nedisningar» indført i den «Geologiska 



afslutning udåd i 



