24 



Tromsø Museums Aarshefter» 14. 1891. 





indlandsis, — nemlig skuringsstriberne i strøgene om Troms- 

 øen og en kortere endemoræne paa Tromsøens køjflade. 



Hvad skuringsstriberne angår, så skal her først under 

 henvisning til en tidligere offentliggjort afhandling*) be- 

 mærkes, at de slutninger, som der er draget med hensyn til 

 sådanne stribers dannelse inden det nuværende strandbelte, 

 antages særlig at måtte blive at gjøre gjældende ligeover- 

 for de på Tromsøen optrædende striber. Som det vil sees 

 på vedføjede kartskisse over Tromsøen, er disse at påvise 

 efter Lånes, øens sydligste fremspring, og endvidere på kalk- 

 stensklipperne inden strandbeltet efter den sydlige del af 

 det brede underland om Langnes ved øens nordvestlige side. 

 Skuringsstriberne viser her overalt en regelmæssig strøgret- 

 ning af n. 30° o. 



Men selv under forudsætning af skuringsstribernes gla- 

 ciale oprindelse, antages det dog at skulle være vanskeligt 

 mere direkte at kunne få dem henført til en udefter Bals- 

 fjorden glidende isstrøm. Balsfjorden har efter sin ytre 

 halvdel et retningsløb at omkring n. 30° v, medens Troms- 

 øen og det smale Tromsøsund, der skiller øen fra fastlan- 

 det, har et løb af omkring n. 30° o. I sin forlængelse vil 

 således Balsfjorden skjære øens og sundets længdeakse under 

 en vinkel af omkring 60°. En ud efter Balsfjorden gliden- 

 de isstrøm vilde — når ellers ingen bestemmende hindring 

 afbøiede dens regelmæssige løb — skyde sig frem vestenfor 

 Tromsøens sydspidse og herfra i nordlig eller nordvestlig 

 retning videre frem efter Vestersund, som skiller mellem 

 Tromsøen og Kval øen. Men en således fremglidende isstrøm 

 vilde antagelig efter Tromsøens sydlige del ikke kunne have 

 afsat skuringsstriber under en. strøgretning af n. 30 o 



Fra Balsnes ved den vestlige side af Balsfjorden ved 

 dens udmunding skal efter fiskeres udsagn en undersøisk 



i 



*). 'ikuringsmæiker efter det nuværende Strandbelte. Tr. M. Årshefte XI, 



