J. Sparre Schneider. Malangenfjordens fauna 



81 



så 



de arktiske fauna, men elvene strømmer i det indre af Ma- 

 langenfjord ud fra lavere åse, der ud over sommeren er sne- 

 bare, og kun i de dybeste partier af det store bassinhar en 

 bedre udviklet arktisk fauna kunnet holde sig mere upå- 

 virket. Således har jeg i hvert fald søgt at forklare mig 

 den rigere eller fattigere udvikling af faunaen i^ vore nord- 

 landske f jorde og sundløb, mindre afhængig af dybde og 

 bundens beskaffenhed end af temperaturforholdene. 



Først når en række af de trange fjorde er nået frem 

 til at blive systematisk undersøgte, tør der gjennem en sam- 

 menligning fremkomme resultater af nogen mere vidtræk- 

 kende betydning, men jeg har alligevel fundet det ikke uin- 

 teressant at parallelisere de 2 i sine ydre forholde så ens- 

 dannede fjorde, Malangen og Kvænangen, vel vidende at 

 denne tabel kun fremstiller noget høist ufuldkomment, 

 jeg lader den tale for sig selv uden at give nogen vidløftig 

 kommentar dertil. 



Foruden at være i og for sig absolut rigere, hvad jeg 

 har al grund til at formode, har Kvænangen fordelen af at 

 være langt bedre undersøgt, idet den efter mig også har 

 fundet en bearbeider i hr. doeent Carl Aurivillius, som med 

 stor flid skrabede især i fjordens ydre partier sommeren 

 1884, men jeg antager dog for sikkert, at fornyede under- 

 søgelser i Malangen, især i de midterste store dyb, skulde 

 bringe antallet af de forekommende mollusker og crustaceer 

 langt høiere op, end listen nu udviser for Kvænangen. Men 

 hvor langsomt det går med at erhverve et grundigt kjend- 

 skab til en lokalitets marine evertebrater, og hvor ynkvær- 

 dig lidet jeg egentlig har opnået med mine arbeider på det- 

 te område, kan man se bedst deraf, at jeg for begge de 

 nævnte fjorde tilsammen ikke har kunnet nå høiere op 

 end til 158 skaldækte mollusker og 64 amphipoder, medens 

 mine optegnelser for en strækning af 10 kil. af Tromsøsun- 

 det, den eneste af mig tålelig vel undersøgte lokalitet, ucU 





BH fea^M 



f$* 



