J. Sparre Sciineidcr. Tromsø Lcpidopterfauna. 



3 



cerede fortegnelse over Coleoptera iagttagne på det samme 

 omradsj og derb os i en halvt populær opsats i «Entomolo- 

 gisk Tidsskrift* for 1889 i 4de hefte nærmere beskrevet de 

 "^^igtigste og bedste fangstpladse, men jeg finder det alligevel 

 ikke ufornødent her at give en kortfattet oversigt til orien- 



tering. 



Tromsøen strækker sig omtrent ret i nord og syd midt 

 iiieilem Kvaløen 02: fastlandet, er omkrine: 10 kilometer I ano; 

 med en største l^redde af vel 3 kil. Tromsa by ligger iden 

 sydligste 3die del, omtrent under G9^ 40' n. br. I geologisk 

 henseende bliver den at henføre tiL den såkaldte Tromsø 



så 



glunmerskifergrnppe, men størsteparten er overdækket, 

 tast fjeld hovedsagelicr kun bemærkes langs stranden og i 

 stenbruddene. Det sydligste parti udgjøres af glimmerskifer 

 ^ed indleininger af kornig gi å kalksten, der atter ofte in- 

 deslutter store kJimiper af silikater, vekslende med gange af 

 ^11 eklogitartet bergart. De nordligste Va x^lgjøres mest af 

 b^^Ei gneis og hornblendegneis, hist og her med en lys berg- 

 art bestående af hornblende og hvid feltspat, men kalksten 

 nndes ikjæ i dette parti. Denne samme kvartsfri liornblen- 

 Ueslnfer bygger også partiet nordenfor Tromsdalen, medens 

 det sydlige parti, «Fløifjeldet», har glimmerskifer med kalk- 

 ^^^n; på denne kalksten er i etpar hundrede fods høide på 

 oaen af Fløifjeldet anlagt et brud, der underholder kalkbræn- 

 ^leriet ved Tromsdalens teglværk. Det løse dække såvel på 



rn 



-A-romsøen som i Tromsdalen ligeoverfor udgjøres af glacial- 



^lleiringer i rig veksling; i museets Mde årshefte har Karl 



■lettersen leveret en fremstilling af disse forhold på Tromsø- 



^^* Den store Kvalø bygges hovedsagelig af urfjeld, granit 



^g gneisgranit, de 2 nævnte småøer tilhører gllmmerskifer- 

 gi^uppen. 



Hvad høideforholdene aneår, da når Tromsøen i «Grøn- 



asen» nordligst på øen kun c. 400'.' På Fløifjeldet anføres 



^^gende punkter, der tildels nedenfor oftere vil blive nævn- 



X 



* 



i' 



T^^lta^n 



