112 



Tromsø Museums Åarshefter 15. 1893. 



pudret. Bagvingerne er også gjennemgående mørkere hos 

 den nordiske, men forøvrigt vekslende, tildels har de med 

 de lyseste forvinger udstyrede individer de mørkeste bag- 

 vinger og fjerner sig mest fra den typiske sudetana. I det- 

 heletaget afviger denne sidste mindre fra nehitlosana end den 

 arktiske sudetana gjør, men i mit indre er jeg dog overbe- 

 vist om, at de på Tromsøen om hinanden flyvende, tilsyneladen- 

 de så høist afvigende nehulosana og sudetana i virkeligheden om- 

 trent står i samme slægtskabsforhold til hinanden som hvi- 

 de og sorte kjør I 



86, P. palustrana Zeit, 



På Præstvandsmyren samt på myrer i Tromsdalen har 

 jeg enkelte gange observeret den meget talrig. Tidligst no- 

 teret 18 juni i 1883, senest 2 august 1884 i fleine eksplr. 

 oppe på Præstvandsmyren. Denne myr ligger nær 100 m. 

 0. h. og bliver mindst 14 dage senere snebar end myrerne 

 i Tromsdalen. 



Arten er observeret fra Saltdalen til Sydvaranger, dog 

 er den ikke noteret fra særdeles mange lokaliteter. 



Jeg er fortiden kun i besiddelse af ganske få eksplr., 

 der ikke foranlediger videre bemærkninger. 



Anm. Dens nære slægtning P. sclUlfferana HS. ^r nærmest 

 Tromsø fundcn i bunden af Beisfjorden og vil efter al aand.synliglied vi- 

 se sig o^s^i at tilliøre Tromsø nærmere område. 



87, P. schulziana F. 



Ved Tromsø almindelig som overalt i vor arktiske re- 

 gion, på myrer såvel som på ganske tørt terræn, også tå- 

 gen på Fløifjeldet til c. 700 ra. o. h. Tidligst er den note- 

 ret 15 juni (1886), senest 18 august 18D2 paa Fløifjeldet. 

 Gjennerasnitsflyvetiden er fra midten af juni til midten af 



