1194 



SÅNGSVAN. CTONUS MUSICUS. 



att den övervintrade på Skånes stränder, i synnerhet vid Malmö, 

 men de, som omtalas i skånska resan p. 187, tillhörde säkert 

 C. olor. 



Ben av foglar från förhistorisk tid, nemligen från stenåldern, 

 träffades i kökkenmöddingar i Danmark, Steenstrup, Lubbock. 

 Jagt å Svan, Vildgäss, And m. fi. var konungen och adeln för- 

 behållen, Bergen, 1556. Vid kusterna om vintern talrik. Kom- 

 mer i okt med ungarna ofta i flock om 50 — 100 st, i synnerhet 

 till öarna och Jutlands vestkust, hvarifrån de också besöka in- 

 sjöarna. Dess läte utgöres av '2 molltoner', men äro många till- 

 samman, låter det ytterst behagligt, liknande avlägsen klockring- 

 ning, och höres även om natten i lugnt väder och på en mils av- 

 stånd, KjilRBÖLLINÖ. 



Till Slesvigs och Holsteins kuster och insjöar komma på 

 hösten större och mindre flockar, en del stannar över vintern. 

 På Fehmern och vid Schlei's utlopp skjutas många Svanar under 

 stränga vintrar, Boie, 1829. I Hertigdömena år 1876 regelbunden 

 om vintern; sedd d. ii Vid Flensburg 1877 regelbunden på 

 flyttning; säges 1878 vara regelbunden om vintern, Jahresb. 

 Vid Nordsjökusten drogo i okt. 1877 särdeles många åt S. I 

 Gramzow 1875 — 77 hvarje sommar, från vår till senhöst på nå- 

 gra större sjöar i trakten, zur Linde, 1878. Vid Husum 1881: 

 huvudtåg i början av mars och starkare än under föregående år. 

 Över Plensburg drogo 1881 d. V 26 st åt SO. långsamt och lågt; 

 d. ¥ vid Ostseebad 5 st, och 16 andra drogo från NO. till 

 SV.; d. ¥ drogo 6 st åt NO.; d. ¥ 2 st åt N. På Muhlenteich 

 vid Krusau fäldes 1881 8 st, Jahresb. Förekommer vid Hel- 

 goland nästan hvarje vinter, Gaetke. Börjar komma till Nord- 

 friesiska öarna i medlet av okt. År 1878 var den der talrik. 

 RoHWEDER räknade inalles 200 st 



Synes mycket sällan i trakten av Muonioniska, dock blev för 

 några år sedan en skjuten här på elven; den förekommer uppe 

 i Jukkasjärvis fjelltrakter och någon gång omkring Sodankylä, 

 hvarifrån en gång erhöllos 'ågg; den lägger 5 å 6 st i slutet av 

 maj eller början af juni, enl. meddel. av Knoblock. Säges häcka 

 på Karlön, 65' 2' n. br.; ses under vår och höst i mängd, Ny- 

 länder; häckar, enligt folkets uppgift, någon gång på ön. Svan 

 omnämnes från trakten av Uleåborg, Lindblad. Häckade i Ka- 

 jana, Malmören, 1871. I Karelen kallad Joutzen, Wallenius, 

 1810; häckar här, SAHLBERa. I N. Karelen häckar den i stort 

 antal; träflfas och skjutes under flyttning i S. Finland, 1861 d. 

 I under snöväder sågs den första, v. Nordmann. Vid Haminan- 

 läks, nära Kuopio, 63' n. br., under flyttning i april och nov., 

 men häckar ej här; kom till Uskela år 1853 d. ¥, 1854 d. I; 

 till Rautalampi 1846 d. i, 1847 d. I, 1848 d. I, 1849 d. V, J. v. 

 Wriöht. i medeltal till Åland d. V, Åbotrakten d. I, V. Nyland 

 d. V^, S. Tavastland d. ?*, Kuopiotrakten d. ?^, Kalajoki d. ¥, 

 Karlö, Uleåborg d. V, Utsjoki d. V^ Moberg. Om dess förekomst 

 för övrigt i Finland se efterföljande tabell och Palmens Finl. Fogl. 



Förekommer i hela Ryssland och Sibirien till Kamtschatka, 

 Pallas. I N. Ryssland talrik, häckar i N. delen av Arkangels 

 guvernement. Dresser. Vid Arkangel under sommaren, Seebohm. 

 Vid Utsjug d. ¥ — ¥, Goebel, 1871. Häckar i Jaroslav. I Onega 

 på flyttning, Meves, 1871. I Tver och Kostroma, Sabanejew, 

 Dresser. I S:t Petersburgs guvernement i synnerhet under flytt- 

 ningstiden, kallas Ljébed, v. Fischer, Brandt; mycket vanlig 

 på flyttning i slutet av mars till medlet av april och senare 

 samt i sept. och okt, E. Buchner, 1885. På flyttning i Estland 

 och Lifland, Meybr, 1815. Bisekb omtalar år 1792 Svanen, 

 arten osäker, bland Kurlands häckande foglar. Svanar och Gäss 



