BLÄSGAS, ANSER ALBIFRONS. 



1279 



platser i hvetefälten till sandbankarna; är sparsam söderut. Täm- 

 des hos egypterna. Målningar derav finnas i behåll, Adams. 

 Den allmännaste Gåsen i Nilen, der den ofta förekommer i stora 

 flockar; erhållen i febr. och mars, men sällan senare, Shelley. 

 Mellan Takoo och Peking. Allmän i Tokioviken, sedd i bör- 

 jan av okt. Är den allmännast torgförda arten av Gås i Kina, 

 SwiNHOE. Flyttar i stort antal å Kinas kust; torgföres under vin- 

 tern sällan i Peking, men i mängd i Shanghai, David, Oustalet. 



Träffad i Hakodadi i apr. Flyttar över samma stad under 

 vår och höst, Swinhoe. 



I N. Amerika häckar hon i den höga norden; förekommer 

 vid Columbia river. Om vintern i det inre av V. och S. staterna 

 samt långs kusten från Massachusetts till Texas, Audubon m. fl. 

 Har blivit ansedd såsom en egen art, A, Gamheli Bonap.; Coues 

 ansåg den för en varietet av vår fogel. Erhållen d. t vid Wa- 

 basch. Omnämnes 1853 av Gerhard från N. Amerikas Förenta 

 stater och särskildt från Georgia; köttet är utmärkt. V. och N. 

 Nordamerika, Oregon, sällsynt vid Atlanten, enl. Dresser. 



Till sitt levnadssätt synes hon likna närstående arter, I 

 sina födelsebygder kan hon icke leva utom under sommaren och 

 flyttar, såsom vi sett, över vintern till sydliga trakter. 



Hennes huvudsakliga föda utgöres av hvarjehanda växter, 

 såsom Plantago maritima^ P. subulata^ Triglocliin maritimum, Ärena- 

 ria maritima^ Poa distans m. fl. Stundom har man även funnit 

 henne hava förtärt insekter. 



Om dess fortplantning har redan' blivit anfördt, att den 

 sker i höga norden, men knappt i NV. Europa. 



Fiender. Havsörnen säges ofta taga den. Under flyttning 

 förföljes hon, enl. Naumann, av rovfoglar. 



Jag t. Då Bläsgåsen är mindre skygg än andra Gåsarter, kan 



hon fällas lättare. Hos oss är hon så sällsynt, att hon endast 

 tillfälligtvis fälles. Köttet är välsmakande. 



I fångenskap trives hon ganska väl. I zoologiska träd- 

 gården i Hamburg levde en över 10^2 år, Bolau. Säges hava i 

 zoologiska trädgården i Hannover fortplantat sig, Meyer, 1868. 



Ibland fjädrarna och i inelvorna leva åtskilliga parasiter hos 

 denna art och A, erythr.^ men som arterna icke noga blivit åt- 

 skilda, kan för närvarande ej säkert bestämmas, hvilka parasiter 

 tillhöra de särskilda arterna. 



DoGophorus hrevimaculatus Gieb., träffad, enl. uppgift, av NiTzsCH på 

 Ä. alb.; D. icterodes NiTZSCH; Lipeurus Anatis anse^ns (Lin.); Lip, jejunus 

 Nitzsch; Trinotum squalidum Nitzsch, de 3 sistnämnda enl. Denny funna 

 på A, albifrons. 



Inelvsmaskar: 



Strongylus nodularis EuD. och S. uncinatus Lundahl, i ventrikelns 

 hinnor; Distomum oxycephalum Rud.; Holostomurn gracile Djjj.; Monostomum 

 attenuatum Rud.; Notocotyle triserialis Dies.; Tcenia fasciata Rud., Krabbe 

 m. fi., alla de sistnämnda arterna uti tarmkanalen. 



Anser septentrionalis sylvestris Briss., Orn. VI 1760, 269; ed. 1763, II 433. 



'^Anas anser Fabk., Fn. 1780, 66 part. 



Anas albifrons Gm., S.N. 1788, 509. Lath., Ind. II 1790, 842; Lath., B. 



III II 1798, 403; IV 1812, 507. Retz., Fn. 1800, 116. Temm., Man. 



Ed. I 1815, 529. Cuv., R. A. 1817, 531, Aiiser. Boie, Wiedem., 



Zool. Mag. I iii 1819, 138 (part.?). Teilm., Danm. o. Isl. Fugl. 1823, 



180. 

 Anser albifrons Mey. u. W., Tasch. II 1810, 555; Vög. Liv- u. Esthl. 1815, 259. 



Meisn., Schinz, v. d. Schweiz 1815, 308. Nils., Orn. II ii 1821, 242; Fn. 



II 1858, 401. BoiE, Reise 1822, 311, Faber, Prodr. 1822, 79; Hochn. Vög. 

 1826, 14, 55, 181, 186. Ekstr., Tidsk. f. Jäg. 1832, 277. GLoa., Schles. Fn. 

 1833, 55. Hornsch, Sch., Verz. 1837, 19. Schinz, Fn. helv. 1838, 125. 

 Rasch, N. Mag. f. Nat. 1838, 382. Wikstr., Stockh.-tr. 1839, 103, 107. 

 Zaw., Fn. 1840, 125. Kets., Bl., Wirb. 1840, n. 385. Temm., Man. II 

 1840, 821; IV 518. Naum., V. D. XI 1842, 351; XIII 1860, 295, v. Bald. 

 part. N-a 1850, 2 H., 19, 20; 1853, 5. de Serr., Migr. 1842, 97, 207. de 

 Sel., Fn. Belg. 1842,138; N-a 1855, 263; 1856, 380. Holb., Kroy. Tids- 



