DVEKGGÅS. ANSER EKYTHliOPUS. 



1285 



Anas erythropus L , S.X. X 1758, 123; Fn. II 41, Femina; S.N. XII 1766, 



197 (part.). Ph. Mull., L. S. II 1773, 289. Retz., Fn. 1800, 116. 

 Anser finmarcUcus Gfnner, Leem, De lapp. 1767, 264; ref. Bald., N-a 1858, 



135; Malmge., S. p. Fn. & Fl. 1869. 

 L'Oie rieuse Buff., Hist. Nat. XVII 1787, 95. 

 Anser albifrons Bechst., Nat. D. IV 1809, 898 part. Zett., Resa II 1821, 



161. B. Feies, Tidskr. f. Jäg. 1832, 58. Löv., V. A. H. 1845, 457. 

 Anser erythropus Pall., Naturg. VI 1776, 25; Zoogr. II (1810), 225. Flem., 



Brit. an. 1828, 127. Eyt., Anat. 1838, 90. Jakd., B. of Gr. Brit. (1843) 



75. Baird, Utah, 1852, 321. Reinil, Vid. Meddel. 1853, 83; Rink, 



Grönl. 1857, Sep. 16. Newt., Ibis 1860, 404-6; P.Z.S. 1860, 341; Ann. 



a. Mag. N. H. 1867, 486. R. Blås., Bor. XIV Vers. D. O.-G. 1862, 71. 



CoLLETT, Vid. S. Forh. 1865, 175; Mag. f. Nat. 1871, 59, 213; 1877, 196. 



Marchand, Rev. & Mag. Z. 1867, 323. Deol., G., Om. II 1867, 486. 



Marchant, Cat. 1869, 76. Malmge., S. p. Fn. & Fl. 1869, 395. Holmgr., 



Handb. II 1871, 1066. Swinh., P.Z.S. 1871, 416; Z. G. 1875, 62; ?Ibis 



1875, 456. Palm., Pinl. Fogl. II 1873, 343. Stejneg., J.f.O. 1873, 306. 



v. Pelz., Verh. z.-b. G. 1874, 562. E. Rey, Z. G. 1874, 429. Gtjndl., 



J.f.O. 1875, 375. Jahresb., J.f.O. 1877, 335. Dav., Oust., Ois. d. 1. 



Chin. 1877, 492. Blak., Pr., Ibis 1878, 212. Seeb., I. c. 1879, 22, 159. 



LiLF., 1. c. 346. Dress., B. E. 1879, Pt. 75-6. Gigl., Ibis 1881, 187. 



Henke, Seeb., Ibis 1882, 328. Seeb., Ibis 1883, 33. 

 Anas Temmincki BoiE, Isis 1822, 882. Teilm., Daum. o. Isl. Fugl. 1823, 183. 

 Anser hrevirostris 'Heckel', L. Beehm, V. D. 1831, 844. Kj^brb., N-a 1850, 3 H. 



52. A. hr. 'Koch', Fritsch, V. E. 1870, 406, Tab. 45 f. 7 + Anser sp. 



f. 3 (jun.), v. Pelz., Verh. z.-b. G. 1874, 567. 

 Anser cinerascens Beehm, Beitr. III, 875; V. D. 1831, 845, -f- A. pygm., t. 



SCHLEG. 



[Nec Anser br achyr/iy ncJius BAlljl,.,Mem. d'Abbev. 1833, t. Temm., Man. IV 



1840, 520. Beuch, Jåg., Ber. Wett. G. II 1858, 34.] 

 Anser meditis Temm., !. c. 519, 521. 

 [Vix Anser intermedius Natjm., V. D. XI 1842, 340; XIII 1860, 293, 



v. Blasius. Schleg., Rev. 1844, 106. Bod., Zool. Gart. v. Berl. 



1875, 21. Vide Supr. p. 1280]. 

 Anser minutus Naum., V. D. XI 1842, 365; N-a 2 H. 1850, 20. Bock, 



Ber. 1851, 21. v. d. Muhle, Orn. Griech. 1844, 120. Rathke, N. 



pr. Prov.-bl. 1846, Sep. 15. Kj^eb., Danm. Fugl. 1852, 355. Schleg., 



N-a 1855, 256; Mus. Ans. 1866, 111. Schead., J.f.O. 1853, 316-7. 



DE Sel., N-a 1855, 264. v. Heugl., Wien. Ak. Sitz.-ber. 1856, 318. 



C. Jäg., Ber. Offenb. II 1858, 34. Antin., J.f.O, 1858, 484. Bald., 



Sun de V all, Svenska fåglarna; forts, af Kinherg, 1881-6^ 



N-a 1858, 135. Nilss., Fn. II 1858, 404. Somm., Öfv. V. A. H. 1861, 

 86, Irby, Ibis 1861, 247,-8. Blyth, Ibis 1862, 92. Krup., J.f.O. 1862^ 

 317. (LuNDB.,) Jägarf. Tidskr. 1864, 103. Cqllett, Christ, 1864, 205*; 

 Z. G. 1865, 438. Mey., Z. G. 1865, 438. Cnatt., Jägarf. Tidskr. 1868, 

 61. Mey., Öfv. V. A. F. 1868,285. Tacz., J.f.O. 1873, 108. Palmen, 

 Finl. Fogl. II 1873, 344. Bod., Z. Gart. v. Berl. 1875, 21. Krup., 

 Momms. Gr. Jahresz. III 1875, 288. Finsch, Ibis 1877, Q2. Lindbl., 

 Jägarf. Tidskr. 1877, 254. Carls., Sv. Fogl. 1878, 107. Kronpr. Eu- 

 DOLF m. fl., J.f.O. 1879, 127. E. v. Hom., Reise 1880, 63, Z. G. 

 1881, 328. BoGD., Schal., J.f.O. 1880, 276. BARTH,Norg. Fuglev. 

 1881, 14. Seeb., Ibis 1882, 385. Gaebl., Z. G. 1883, 246. 



Anser Temmincki Schleg., Eev. 1844, p. CX. Rådde, SO. Sib. 1863, 23, 358. 



Anser Gamheli Hartl., Rev. & Mag. Z. 1852, 7. 



Anser pallipes de Sel., N-a 1855, 264-5, 398; 1856, 380, 394 (tam). 



Dverggås Cnatt., Jägarf Tidskr. 1872, 35. 



226 a. SVANGÅS, A7iser cygnoides (L.) 



Näbbroten med hos hanen stor knöl; ansigtsranden med hvitt 

 band, nacke och halsrygg med mörkt band; hals lång. 



Den vilda stammen har näbb och fötter svarta, fjäderklädnaden ovan 

 övervägande grå; hvitt band vid näbbroten, ofta med inblandade rostfärgade 

 fjädrar. Enl. Blyth var näbbknölen mindre hos den vilda fogeln, men olik- 

 heten torde vara större hos de olika könen än mellan den vilda och tama. 



Den tama antingen m.ed lika fjäderklädnad som den vilda, eller är 

 fogeln rent^^ hvit, då näbb med knöl och fötter äro rödgula. Vigt 12 ^. 

 cr^ > ?' — Ägg 75x52; 85x56, Rådde. — Ungar likna sådana av vår 

 tama Gås. Med första fjäderdrägten börjar näbbknölen utvecklas. 



Då denna Gås i Sverige ända från Linnés tid åtminstone tidtals hållits 

 tam, kan den här icke alldeles förbigås, hvadan efterföljande må i korthet 

 meddelas. 



Svangåsen tillhör N. och NÖ. Asien, häckar i Sibirien och vid Baikal, 

 flyttar under vintern till Turkestan, Kina, N. Indien, Japan. 



I V. Sibirien på Kara-irtisk hade hon d. I 1876 små ungar, Finsch. 



206 



